<html><head><meta name="color-scheme" content="light dark"></head><body><pre style="word-wrap: break-word; white-space: pre-wrap;">%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% Contents: Things you need to know
% $Id: things.tex,v 1.2 2003/03/19 20:57:47 oetiker Exp $
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
 
\chapter{Kaj vse je dobro vedeti}
\begin{intro}
Na zaÄetku tega poglavja je kratek pregled filozofije in 
zgodovine \LaTeXe{}. V preostanku poglavja je poudarek
na osnovni zgradbi dokumentov v \LaTeX{}u. 
Ko boste prebrali poglavje, boste v grobem vedeli, kako \LaTeX{} deluje,
kar boste potrebovali, Äe boste Å¾eleli razumeti preostanek te knjige.
\end{intro}

\section{Imena programov}
\subsection{\TeX}
 
\TeX{} je raÄunalniÅ¡ki program, ki ga je razvil \index{Knuth, Donald E.}Donald
E. Knuth \cite{texbook}. Namenjen je za oblikovanje in izpis tekstov in 
matematiÄnih formul. Knuth je zaÄel pisati tolmaÄ za \TeX{} leta 1977, da bi 
izkoristil moÅ¾nost digitalnega tiskanja, ki je v tem obdobju prodiralo med 
zaloÅ¾niÅ¡ko industrijo. Å&nbsp;e posebno je upal, da bo lahko zaustavil trend nazadovanja 
tiskarske kvalitete, ki ga je opazil pri svojih knjigah in Älankih. \TeX{} v danaÅ¡nji obliki 
je nastal leta 1982, leta 1989 pa so drobni popravki omogoÄili 
boljÅ¡o podporo 8-bitnim znakom in razliÄnim (naravnim) jezikom. \TeX{} je znan po tem, da je izredno 
stabilen, da teÄe na razliÄnih operacijskih sistemih in da je 
skoraj brez napak. Oznaka razliÄice \TeX{a}  
konvergira k $\pi$ in je trenutno
$3.141592$.

\TeX{} se izgovarja "&gt;teh"&lt;, kot na primer v besedi 
"&gt;tehnologija"&lt;. V ASCII okolju \TeX{} postane \texttt{TeX}.
                                                                     
\subsection{\LaTeX}
 
\LaTeX{} je paket dodatnih ukazov za \TeX{}, ki omogoÄajo avtorjem oblikovanje in
izpisovanje njihovih dokumentov v najviÅ¡ji tiskarski kvaliteti s pomoÄjo
Å¾e pripravljenih profesionalnih vzorcev. V \LaTeX{}u lahko
Å¡e naprej uporabljamo skoraj vse \TeX{}ove ukaze. \LaTeX{} je prvotno napisal 
\index{Lamport, Leslie}Leslie Lamport~\cite{manual}, sedaj pa zanj 
skrbi
\index{Mittelbach, Frank}Frank Mittelbach.

%In 1994 the \LaTeX{} package was updated by the \index{LaTeX3@\LaTeX
%  3}\LaTeX 3 team, led by \index{Mittelbach, Frank}Frank Mittelbach,
%to include some long-requested improvements, and to re\-unify all the
%patched versions which had cropped up since the release of
%\index{LaTeX 2.09@\LaTeX{} 2.09}\LaTeX{} 2.09 some years earlier. To
%distinguish the new version from the old, it is called \index{LaTeX
%2e@\LaTeXe}\LaTeXe. This documentation deals with \LaTeXe. These days you
%might be hard pressed to find the venerable \LaTeX{} 2.09 installed
%anywhere.

\LaTeX{} se izgovori kot "&gt;La-teh"&lt;.  V ASCII okolju 
\LaTeX{} postane \texttt{LaTeX}. \LaTeXe{} se izgovori kot 
"&gt;La-teh dva e"&lt; in se v ASCII okolju piÅ¡e kot \texttt{LaTeX2e}.

%Figure~\ref{components} above % on page \pageref{components}
%shows how \TeX{} and \LaTeXe{} work together. This figure is taken from
%\texttt{wots.tex} by Kees van der Laan.

%\begin{figure}[btp]
%\begin{lined}{0.8\textwidth}
%\begin{center}
%\input{kees.fig}
%\end{center}
%\end{lined}
%\caption{Components of a \TeX{} System.} \label{components}
%\end{figure}

\section{Osnove}
 
\subsection{Avtor, knjiÅ¾ni oblikovalec in Ärkostavec}

Ko Å¾eli kaj objaviti, avtor poÅ¡lje svoj rokopis zaloÅ¾niku.
Tam knjiÅ¾ni oblikovalec doloÄi obliko dokumenta (Å¡irino stolpcev, 
obliko Ärk, 
velikost presledkov pred in po naslovih,~\ldots). Oblikovalec svoja 
navodila skupaj z rokopisom
preda Ärkostavcu, ki na podlagi teh podatkov stavi knjigo.

ÄŒloveÅ¡ki knjiÅ¾ni oblikovalec poskuÅ¡a dojeti, kaj je avtor mislil, 
ko je pisal rokopis. Glede na njegove poklicne izkuÅ¡nje in glede na 
vsebino rokopisa 
se odloÄi za naslove poglavij, citate, zglede, formule, itd.

V \LaTeX{} okolju \LaTeX{} prevzame vlogo knjiÅ¾nega oblikovalca, za stavljenje
pa uporablja \TeX{}. Ker pa je \LaTeX{}  "&gt;samo"&lt; raÄunalniÅ¡ki program, 
potrebuje veÄ vodenja. Avtor mora poskrbeti za dodatne podatke, ki opisujejo 
logiÄno strukturo njegovega dela. Ti podatki se vpiÅ¡ejo med tekst v obliki 
 \emph{\LaTeX{} ukazov}.

To je povsem razliÄen naÄin dela od pristopa \wi{WYSIWYG}\footnote{What you see is
  what you get oz.~Kar vidiÅ¡, to tudi dobiÅ¡.}, ki ga uporablja veÄina sodobnih urejevalnikov besedil,
  kot sta npr.~\emph{MS Word} in \emph{Corel WordPerfect}. 
  V teh programih avtor doloÄi
  obliko dokumenta interaktivno med samim vnosom besedila v raÄunalnik. Med celotnim procesom
  na zaslonu vidi, kakÅ¡na bo konÄna oblika, ko bo dokument natisnjen.

Pri \LaTeX{}u ni moÅ¾no videti konÄne oblike med samim tipkanjem 
besedila. Lahko pa vidimo konÄno obliko na zaslonu, potem ko datoteko 
prevedemo
z \LaTeX{}om. Tako lahko popravke naredimo Å¡e preden dokument izpiÅ¡emo
s tiskalnikom.

\subsection{Oblikovanje dokumenta}

Oblikovanje besedila je prava spretnost. NeizkuÅ¡eni avtorji pogosto naredijo
resno napako, ko privzamejo, da je oblikovanje knjige vpraÅ¡anje estetike
(Äe ima dokument estetski zunanji videz, potem naj bi bil dobro oblikovan).
Dokument je namenjen branju in ne temu, da visi v 
umetniÅ¡ki galeriji, zato sta Äitljivost in razumljivost veliko pomembnejÅ¡a
od Äudovitega izgleda.
Npr.: 
\begin{itemize}
\item Velikost Ärk in oÅ¡tevilÄenje naslovov je potrebno izbrati tako,
       da je struktura poglavij in razdelkov jasna razvidna.
\item Vrstice morajo biti po eni strani dovolj kratke, da ne utrujajo oÄi 
       bralcev, po drugi strani pa dovolj dolge, da lepo napolnijo strani.
\end{itemize}

Z \wi{WYSIWYG} sistemi avtorji pogosto generirajo vÅ¡eÄne dokumente, 
ki pa so ali zelo slabo strukturirani ali pa imajo nepovezano strukturo.
\LaTeX{} prepreÄuje tovrstne oblikovalske napake s tem, ko avtorja sili,
da doloÄi \emph{logiÄno} strukturo njegovega dokumenta, \LaTeX{} pa potem 
izbere najprimernejÅ¡o obliko.

\subsection{Prednosti in slabosti}

Ko se sreÄajo uporabniki \wi{WYSIWYG} programov z uporabniki \LaTeX{}a,
ponavadi razglabljajo o "&gt;prednostih \LaTeX{}a pred normalnimi urejevalniki
besedil"&lt; in obratno. Pri tovrstnih diskusijah je najbolje ostati tiho, saj se pogosto 
izrodijo. Toda vedno se jim le ne morete izogniti \ldots

\medskip\noindent \ldots in zato je tu nekaj iztoÄnic. Glavne prednosti 
\LaTeX{}a pred normalnimi urejevalniki besedil so:

\begin{itemize}

\item Na voljo so profesionalno oblikovani vzorci, zaradi katerih je konÄni rezultat tak,
   kot da bi res priÅ¡el iz tiskarne.
\item Stavljenje matematiÄnih formul je podprto na preprost naÄin.
\item Uporabnik se mora nauÄiti le nekaj preprosto razumljivih ukazov, ki doloÄajo
  logiÄno strukturo dokumenta. Uporabniku skoraj nikoli ni potrebno brkljati po
  aktualni obliki dokumenta.
\item Zapletene strukture, kot so npr.~opombe pod Ärto, reference, 
  kazala in seznami literature, se dajo narediti na preprost naÄin.
\item Obstajajo Å¡tevilni prosto dosegljivi dodatni paketi za razliÄne 
  tiskarske naloge, ki niso direktno podprte z osnovnim \LaTeX{}om. 
  Tako npr.~obstajajo paketi za vkljuÄevanje \textsc{PostScript} slik in 
  paketi za stavljenje seznama literature po doloÄenih standardih. 
  Å&nbsp;tevilni dodatni paketi so opisani v \companion.
\item \LaTeX{} spodbuja avtorje, da piÅ¡ejo dobro strukturirane tekste,
  saj je specifikacija strukture eden izmed osnovnih principov delovanja \LaTeX{}a.
\item \TeX, na katerem sloni \LaTeXe, je zelo prenosljiv in prosto dostopen,
  kar pomeni, da sistem lahko poganjamo v skoraj vseh raÄunalniÅ¡kih okoljih.

%
% Add examples ...
%
\end{itemize}

\medskip

\noindent\LaTeX{} ima seveda tudi nekaj slabosti, in Äeprav sam teÅ¾ko 
poiÅ¡Äem kakÅ¡no smiselno, sem prepriÄan, da jih drugi 
poznajo na stotine \texttt{;-)}

\begin{itemize}
\item \LaTeX{} ni primeren za ljudi, ki so prodali svojo duÅ¡o \ldots
\item ÄŒeprav se da nekaj parametrov nastaviti znotraj privzetih 
  oblik dokumentov, je naÄrtovanje popolnoma novega vzorca 
  zapleteno opravilo, za katerega porabimo veliko Äasa.\footnote{Govori se, da bo to ena izmed poglavitnih
    reÄi, ki bo reÅ¡ena v nastajajoÄem \LaTeX 3 sistemu.}\index{LaTeX3@\LaTeX 3}
\item TeÅ¾ko je pisati nestrukturirane in neorganizirane dokumente.
\item Spodbudnim zaÄetnim korakom navkljub nikoli ne boste v celoti dojeli 
   koncepta logiÄnih oznak.
\end{itemize}
 
\section{\LaTeX{}ova vhodna datoteka}

Vhodni podatek za \LaTeX{} je navadna \texttt{ASCII} tekstovna datoteka. Datoteko lahko
sestavimo v poljubnem \texttt{ASCII} urejevalniku. Datoteka poleg besedila dokumenta vsebuje 
Å¡e ukaze, ki povedo \LaTeX{}u, kako naj oblikuje tekst.

\subsection{Presledki}

Vse "&gt;prazne"&lt; znake, kot sta presledek in tabulator, \LaTeX{} obravnava enako kot 
\wi{presledek}. \emph{Zaporedni} \wi{presledki} se obravnavajo
 kot \emph{en}
presledek. Vodilni presledki na zaÄetku vrstice se na sploÅ¡no ignorirajo,
konec vrstice pa se obravnava kot en presledek.
\index{presledek!na zaÄetku vrstice}

Prazna vrstica med dvema vrsticama teksta pomeni konec odstavka, pri Äemer
se \emph{zaporedne} prazne vrstice obravnava kot 
\emph{eno} prazno vrstico. Zgled je priloÅ¾en spodaj. Na levi strani je tekst 
v vhodni datoteki, na desni strani pa prevedeni rezultat.

\begin{example}
Ni pomembno, Äe za besedo 
stoji en ali pa veÄ   presledkov.

Prazna vrstica zaÄenja nov 
odstavek.
\end{example}


\subsection{Posebni znaki}

Naslednji simboli so \wi{rezervirani znaki}, ki ali imajo poseben pomen
v \LaTeX{}u ali pa niso na voljo v vseh naborih znakov.
ÄŒe naslednje znake direktno vstavimo v tekst, potem ne samo, da se ne bodo izpisali,
v veÄini primerov bo \LaTeX{} vrnil nepriÄakovane rezultate. 
\begin{code}
\verb.#  $  %  ^  &amp;  _  {  }  ~  \ . %$
\end{code}

Kot vidite v nadaljevanju, lahko tudi te znake uporabljamo v svojih dokumentih,
Äe prednje postavimo znak $\backslash$ (backslash):

\begin{example}
\# \$ \% \^{} \&amp; \_ \{ \} \~{} 
\end{example}

Ostale simbole in Å¡e veÄ lahko natisnemo s posebnimi ukazi 
v matematiÄnih formulah ali pa kot akcente. Znak 
$\backslash$ \emph{ne} moremo vnesti kot (\verb|\\|), saj je to zaporedje rezervirano 
za zlom vrstice.\footnote{Raje poskusite \texttt{\$}\ci{backslash}\texttt{\$}, ki res vrne 
  `$\backslash$'.}


\subsection{Ukazi v \LaTeX{}u}

\wii{ukazi}{Ukazi} v \LaTeX{}u so obÄutljivi na velike in male Ärke in imajo eno izmed naslednjih dveh oblik:

\begin{itemize}
\item ZaÄnejo se z znakom \verb|\|, temu pa sledi ime sestavljeno le iz Ärk. 
 Imena ukazov se konÄajo ali s presledkom, Å¡tevilko ali kakÅ¡nim drugim znakom, ki ni Ärka.
\item Sestavljeni so iz znaka \verb|\| in natanÄno enega posebnega znaka (lahko je tudi Å¡tevilka).
\end{itemize}

%
% \\* doesn't comply !
%

%
% Can \3 be a valid command ? (jacoboni)
%
\label{whitespace}

\LaTeX{} ignorira presledke za ukazi. ÄŒe Å¾elite 
\index{presledek!za ukazom}presledek za ukazom, potem morate na konec ukaza
dati ali \verb|{}| in presledek ali pa posebni ukaz za presledek. \verb|{}|{} prepreÄi \LaTeX{}u, da 
bi pojedel vse presledke za imenom ukaza. 

\begin{example}
Bral sem, da Knuth deli ljudi,
ki uporabljajo \TeX{} na
\TeX{}nike in \TeX perte.\\
Danes je \today.
\end{example}

Nekateri ukazi potrebujejo Å¡e \wi{parameter}, ki ga lahko podamo med 
\wii{zaviti oklepaji}{zavitimi oklepaji} \verb|{ }| za imenom ukaza. Nekateri ukazi podpirajo tudi
\wii{opcijski parametri}{opcijske parametre}, ki jih dodamo za imenom ukaza med 
\wii{oglati oklepaji}{oglatimi oklepaji}~\verb|[ ]|. V naslednjem zgledu so uporabljeni nekateri \LaTeX{}ovi
ukazi. NiÄ hudega, Äe jih ne razumete, saj bodo razloÅ¾eni v nadaljevanju.

\begin{example}
Lahko se \textsl{zanesete} name!
\end{example}
\begin{example}
ZaÄni z novo vrstico
toÄno tukaj!\newline
Hvala!
\end{example}

\subsection{Komentarji}
\index{komentarji}

Kadar \LaTeX{} v vhodni datoteki sreÄa znak \verb|%|,
ignorira vse znake v nadaljevanju tekoÄe vrstice, zlom vrstice in vse presledke na zaÄetku naslednje vrstice.

To lahko uporabljamo za vnos komentarjev v vhodno datoteko,
ki jih ne bo na konÄnem izpisu.

\begin{example}
To je  % neumen
% bolje: pouÄen &lt;----
primer: Otorino%
              laringo%
    log
\end{example}

Z znakom \texttt{\%} lahko zlomimo dolgo vhodno vrstico v primeru,
ko ne moremo uporabiti presledka ali prehoda v novo vrstico.

Za daljÅ¡e komentarje je bolje uporabiti okolje \ei{comment}, 
ki je definirano v paketu \pai{verbatim}. To pomeni, da moramo, 
Äe Å¾elimo uporabljati okolje \ei{comment}, v preambulo dokumenta dodati ukaz
\verb|\usepackage{verbatim}|.

\begin{example}
To je nov
\begin{comment}
precej neumen,
a koristen
\end{comment}
primer vstavljanja
komentarja v dokument.
\end{example}

UpoÅ¡tevati je potrebno, da naÅ¡teto ne deluje znotraj kompleksnih okolij, kot je 
npr.~okolje za zapis matematiÄnih formul.

\section{Struktura vhodne datoteke}

Ko \LaTeXe{} prevaja vhodno datoteko, priÄakuje, da ima ta doloÄeno \wii{struktura}{strukturo}.
Tako se mora vsaka vhodna datoteka zaÄeti z ukazom
\begin{code}
\verb|\documentclass{...}|
\end{code}
Tu doloÄimo vrsto dokumenta, ki ga piÅ¡emo. Sledijo lahko ukazi, ki vplivajo na stil
celotnega dokumenta, lahko pa tudi vkljuÄimo dodatne \wii{paket}{pakete}, ki \LaTeX{} razÅ¡irijo
z novimi moÅ¾nosti. Paket vkljuÄimo z ukazom 
\begin{code}
\verb|\usepackage{...}|
\end{code}

Ko konÄamo z nastavitvami,\footnote{Del datoteke med \texttt{\bs
    documentclass} in \texttt{\bs
    begin$\mathtt{\{}$document$\mathtt{\}}$} se imenuje
  \emph{\wi{preambula}}.} zaÄnemo telo dokumenta z ukazom

\begin{code}
\verb|\begin{document}|
\end{code}

Tu sedaj vnaÅ¡amo tekst pomeÅ¡an z razliÄnimi koristnimi \LaTeX{} ukazi. Na koncu 
dokumenta mora stati ukaz
\begin{code}
\verb|\end{document}|
\end{code}
ki pove \LaTeX{}u, da je konec dela. ÄŒe temu ukazu sledi Å¡e kaj,
bo \LaTeX{} to ignoriral.

Slika~\ref{mini} kaÅ¾e vsebino minimalne \LaTeXe{} datoteke. Za malenkost
zapletenejÅ¡a \wi{vhodna datoteka} je predstavljena na sliki~\ref{document}.
 Vsi ukazi iz
tega zgleda bodo razloÅ¾eni v nadaljevanju.

\begin{figure}[!bp]
\begin{lined}{6cm}
\begin{verbatim}
\documentclass{article}
\begin{document}
Majhno je lepo.
\end{document}
\end{verbatim}
\end{lined}
\caption{Minimalna \LaTeX{} datoteka.} \label{mini}
\end{figure}
 
\begin{figure}[!bp]
\begin{lined}{10cm}
\begin{verbatim}
\documentclass[a4paper,11pt]{article}
% definiramo naslov
\author{H.~Partl}
\title{Minimalizem}
\begin{document}
% vstavimo naslov
\maketitle 
% vstavimo kazalo 
\tableofcontents
\section{ZaÄetek}
Tukaj se zaÄne moj dragi tekst.
\section{Konec}
\ldots{} in tukaj ga je konec.
\end{document}
\end{verbatim}
\end{lined}
\caption{RealistiÄen primer Älanka za revijo.} \label{document}
\end{figure}


\section{TipiÄno poganjanje v ukazni vrstici}

Gotovo vas Å¾e zelo mika preizkusiti Äisto kratek primer \LaTeX{} vhodne datoteke
s strani \pageref{mini}. Tukaj je kratka pomoÄ:
\LaTeX{} sam ne vsebuje nobenega grafiÄnega vmesnika in nobenih razkoÅ¡nih gumbov,
na katere bi pritiskali. To je le program, ki preÅ¾veÄi vaÅ¡o vhodno datoteko. 
Nekatere namestitve \LaTeX{}a vsebujejo tudi grafiÄni vmesnik na katerem lahko 
kliknemo in tako prevedemo naÅ¡o vhodno datoteko. 
Tukaj bomo pogledali, kako pripravimo \LaTeX{} do prevajanja vhodne datoteke 
preko ukazne vrstice. Pri tem bomo predpostavili, da je na naÅ¡em raÄunalniku Å¾e
nameÅ¡Äen delujoÄi \LaTeX{}.

\begin{enumerate}
\item 
  
  Najprej uredimo oz.~ustvarimo \LaTeX{} vhodno datoteko. To mora biti navadna ASCII
  datoteka. V Oknih je dobro preveriti, Äe bo datoteka res shranjena v ASCII oziroma 
  \emph{Plain Text} obliki (primerna sta npr. programa \emph{Notepad} 
  in \emph{Textpad}), 
  na Unixu pa drugega niti ne moremo dobiti.  
  Ko izbiramo ime datoteke, se prepriÄajmo, 
  da ima konÄnico \eei{.tex}, npr.~\texttt{foo.tex}.


\item 

PoÅ¾enemo \LaTeX{} na vhodni datoteki. V primeru uspeha bomo dobili 
\texttt{.dvi} datoteko \texttt{foo.dvi}, sicer pa se bo \LaTeX{} 
ustavil in javil napako. Datoteko je ponavadi potrebno prevesti 
veÄkrat, da se uredijo notranje reference, kazalo in 
citiranje literature. 
\begin{lscommand}
\verb+latex foo.tex+
\end{lscommand}


\item 
Sedaj lahko na zaslonu pogledamo DVI datoteko z ustreznim programom
\begin{lscommand}
\verb+yap foo.dvi+
\end{lscommand}
 ÄŒe delamo na 
Unix sistemu, potem za pregled \texttt{.dvi} datotek uporabljamo program
\texttt{xdvi}, v Oknih pa poleg \texttt{yap} lahko uporabljamo Å¡e \texttt{dviwin}.

DVI datoteko lahko prevedemo v PostScript, ki ga lahko natisnemo ali
gledamo s programom Ghostscript.
\begin{lscommand}
\verb+dvips -Pcmz foo.dvi -o foo.ps+
\end{lscommand}

ÄŒe imamo sreÄo, je v naÅ¡i namestitvi \LaTeX{} sistema
tudi orodje
 \texttt{dvipdf}, s katerim lahko DVI datoteko direktno
spremenimo v pdf datoteko.
\begin{lscommand}
\verb+dvipdf foo.dvi+
\end{lscommand}


\end{enumerate}

 
\section{Oblika dokumenta}
 
\subsection {Vrste dokumentov}\label{sec:documentclass}


Prva informacija, ki jo \LaTeX{} potrebuje za prevajanje vhodne datoteke, 
je vrsta dokumenta, ki jo Å¾eli avtor narediti. To je doloÄeno
z ukazom \ci{documentclass}.
\begin{lscommand}
\ci{documentclass}\verb|[|\emph{opcije}\verb|]{|\emph{razred}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent Tu \emph{razred} doloÄa vrsto dokumenta.
Tabela~\ref{documentclasses} prikazuje vrste dokumentov, ki so opisane v teh navodilih. 
Distribucija \LaTeXe{} vsebuje Å¡e dodatne razrede za druge vrste dokumentov, kot so
npr. pisma in prosojnice. S parametri 
\emph{\wi{opcije}} lahko prilagodimo obnaÅ¡anje vrste dokumenta. ÄŒe uporabimo veÄ kot eno
opcijo, jih moramo loÄiti z vejicami. NajpogostejÅ¡e opcije za standardne vrste dokumentov so 
predstavljene v tabeli~\ref{options}.

\begin{table}[!bp]
\caption{Vrste dokumentov.} \label{documentclasses}
\begin{lined}{12cm}
\begin{description}
 
\item [\normalfont\texttt{article}] za Älanke v znanstvenih revijah, predstavitvah, 
  kratka poroÄila, dokumentacije programov, povabila, \ldots,
  \index{razred!article}
\item [\normalfont\texttt{proc}] za poroÄila referatov, zasnovan je na razredu article,
  \index{razred!proc}
\item [\normalfont\texttt{minimal}] je najbolj osnoven razred. Nastavi le
velikost strani in osnovni nabor Ärk. Uporablja se v glavnem pri odkrivanju
in odpravljanju napak v programu.
\item [\normalfont\texttt{report}] za daljÅ¡a poroÄila z veÄ poglavji, manjÅ¡e knjige, disertacije, \ldots 
  \index{razred!report}
\item [\normalfont\texttt{book}] za prave knjige, \index{razred!book}
\item [\normalfont\texttt{letter}] za pisma, \index{razred!letter}
\item [\normalfont\texttt{slides}] za prosojnice. Ta razred uporablja veÄje znake v pisavi sans serif. 
    Namesto tega lahko uporabljate paket Foil\TeX{}\footnote{%
        \texttt{CTAN:/tex-archive/macros/latex/contrib/supported/foiltex}}.
        \index{razred!slides}\index{foiltex}
\end{description}
\end{lined}
\end{table}

\begin{table}[!bp]
\caption{Opcije za vrste dokumentov.} \label{options}
\begin{lined}{12cm}
\begin{flushleft}
\begin{description}
\item[\normalfont\texttt{10pt}, \texttt{11pt}, \texttt{12pt}] \quad Nastavi osnovno velikost Ärk v dokumentu.
  ÄŒe te opcije ne  navedemo, je privzeta vrednost \texttt{10pt}.  \index{velikost Ärk v dokumentu}\index{osnovna
    velikost Ärk}
\item[\normalfont\texttt{a4paper}, \texttt{letterpaper}, \ldots] \quad Nastavi 
  velikost papirja. Privzeta vrednost je \texttt{letterpaper}, poleg tega pa imamo 
  Å¡e \texttt{a5paper}, \texttt{b5paper}, \texttt{executivepaper}
  in \texttt{legalpaper}. Ker pri nas uporabljamo papir A4, je to potrebno 
  vedno nastaviti.
  \index{legal papir}
  \index{velikost strani}\index{velikost A4}\index{velikost letter} \index{velikost A5}
    \index{velikost B5}\index{velikost executive}

\item[\normalfont\texttt{fleqn}] \quad S to nastavitvijo se formule stavijo levo namesto 
sredinsko poravnane.

\item[\normalfont\texttt{leqno}] \quad Å&nbsp;tevilÄenje enaÄb je na levi strani namesto na desni.

\item[\normalfont\texttt{titlepage}, \texttt{notitlepage}] \quad DoloÄa, ali naj 
\wii{naslov dokumenta}{naslovu dokumenta} sledi nova stran ali ne. Razred 
\texttt{article} se privzeto ne zaÄne z novo stranjo, razreda 
  \texttt{report} in \texttt{book} pa se.  \index{naslov}

\item[\normalfont\texttt{onecolumn}, \texttt{twocolumn}] \quad DoloÄa, ali naj \LaTeX{} stavi dokument 
z enim ali dvema stolpcema. \index{en stolpec}\index{dva stolpca}

\item[\normalfont\texttt{twoside, oneside}] \quad DoloÄa, ali bo konÄni izpis natisnjen enostransko ali 
dvostransko. Razreda \texttt{article} in \texttt{report} sta privzeto \wii{enostranski izpis}{enostranska}, 
  razred \texttt{book} pa je \wii{dvostranski izpis}{dvostranski}. Ta opcija vpliva le na stil dokumenta, \emph{ne} 
  vpliva pa na to, ali bo tiskalnik izpisal tekst eno ali dvostransko.

\item[\normalfont\texttt{landscape}] \quad Spremeni obliko strani iz pokonÄne v leÅ¾eÄo obliko.
\item[\normalfont\texttt{openright, openany}] \quad Ali naj se poglavja zaÄenjajo vedno na desni strani 
  ali na prvi naslednji prazni strani. To ne deluje v razredu \texttt{article}, ssaj ta razred nima
  poglavij. Razred \texttt{report} privzeto zaÄenja poglavja na naslednji strani, razred \texttt{book} pa na 
  naslednji desni strani.

\item[\normalfont\texttt{final, draft}] \quad Ali gre za konÄno ali delovno verzijo. Pri delovni verziji so
  vse predolge vrstice oznaÄene s Ärnimi pravokotniki.

\end{description}
\end{flushleft}
\end{lined}
\end{table}

Zgled: Vhodna \LaTeX{} datoteka se lahko zaÄne z 
\begin{code}
\ci{documentclass}\verb|[11pt,twoside,a4paper]{article}|
\end{code}
in to je navodilo \LaTeX{}u, da naj stavi dokument kot \emph{Älanek}
z osnovno velikostjo Ärke \emph{11 pik}, prevedeni dokument pa naj bo primeren za 
\emph{dvostransko tiskanje} na \emph{papirju velikosti A4}.
\pagebreak[2]

\subsection{Paketi}
\index{paketi} Med pisanjem svojih dokumentov boste verjetno odkrili, da nekaterih stvari ne morete
narediti z osnovnim \LaTeX{}om. ÄŒe Å¾elite vkljuÄiti \wi{slike}, \wi{barvni tekst}, ali
vkljuÄiti izvorno kodo iz neke datoteke v svoj tekst, morate razÅ¡iriti 
zmoÅ¾nosti \LaTeX{}a.  Tovrstne izboljÅ¡ave so paketi, vkljuÄimo pa jih z ukazom
\begin{lscommand}
\ci{usepackage}\verb|[|\emph{opcije}\verb|]{|\emph{paket}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent kjer je \emph{paket} ime paketa, 
\emph{opcije} pa seznam kljuÄnih besed, ki nastavljajo doloÄene opcije v paketu. 
Veliko paketov dobimo Å¾e ob osnovni namestitvi \LaTeXe{} (poglej tabelo~\ref{packages}). 
Ostali paketi so na voljo loÄeno. VeÄ informacij o nameÅ¡Äenih paketih na vaÅ¡em raÄunalniku
lahko dobite v vaÅ¡em \guide. Glavni vir podatkov o \LaTeX{} paketih je \companion.
Vsebuje opise na stotine paketov skupaj z navodili, kako lahko razÅ¡irimo \LaTeXe{} z novimi ukazi.

\begin{table}[!hbp]
\caption{Nekaj paketov, ki se namestijo poleg \LaTeX{}a.} \label{packages}
\begin{lined}{11cm}
\begin{description}
\item[\normalfont\pai{doc}] OmogoÄa dokumentacijo \LaTeX{} programov.\\
 Opisan je v \texttt{doc.dtx}\footnote{Ta datoteka naj bi bila nameÅ¡Äena na vaÅ¡em sistemu, 
   vi pa iz nje lahko dobite \texttt{dvi} datoteko
   Äe odtipkate \texttt{latex doc.dtx} v enem izmed imenikov, kjer imate dovoljenje za pisanje. 
   Isto velja za vse ostale datoteke 
  \texttt{*.dtx} v tej tabeli.}  in v \companion.

\item[\normalfont\pai{exscale}] Poskrbi za to, da je velikost matematiÄnih simbolov usklajena z velikostjo
  znakov.\\ 
  Opisan je v \texttt{ltexscale.dtx}.

\item[\normalfont\pai{fontenc}] DoloÄa, katero \wii{kodna tabela}{kodno tabelo}
  naj \LaTeX{} uporablja.\\
  Opisan je v \texttt{ltoutenc.dtx}.

\item[\normalfont\pai{ifthen}] OmogoÄa \index{pogojni stavek}pogojne stavke oblike \\ 
  `if\ldots then do\ldots otherwise do\ldots.'\\ Opisan je v
  \texttt{ifthen.dtx} in v \companion.

\item[\normalfont\pai{latexsym}] S tem paketom pridemo do dodatnih simbolov iz \LaTeX{}ovega nabora simbolov. Opisan je v
  \texttt{latexsym.dtx} in v \companion.
 
\item[\normalfont\pai{makeidx}] Doda ukaze za izdelavo indeksov.  
Opisan je v razdelku~\ref{sec:indexing} in v \companion.

\item[\normalfont\pai{syntonly}] Prevede dokument brez stavljenja.
  
\item[\normalfont\pai{inputenc}] S tem paketom lahko doloÄimo vhodno kodno tabelo kot so 
  npr.~ASCII, ISO Latin-1, ISO Latin-2, 437/850 IBM
  kodni tabeli,  Apple Macintosh, Next, ANSI-Windows ali kaj poljubnega.
  Paket je opisan v \texttt{inputenc.dtx}. 
\end{description}
\end{lined}
\end{table}


\subsection{Oblika strani}
 
Posamezna stran je sestavljena iz \wii{glava strani}{glave}, \wii{telo strani}{telesa} in \wii{dno strani}{dna}.
\LaTeX{} podpira tri vnaprej pripravljene kombinacije za glavo in dno, 
t.i.~\wi{oblike strani}. Parameter \emph{stil} ukaza 
\index{oblika strani!plain@\texttt{plain}}\index{plain@\texttt{plain}}
\index{oblika strani!headings@\texttt{headings}}\index{headings@texttt{headings}}
\index{oblika strani!empty@\texttt{empty}}\index{empty@\texttt{empty}}
\begin{lscommand}
\ci{pagestyle}\verb|{|\emph{stil}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent doloÄa, kateri naj se uporablja.
Tabela~\ref{pagestyle}
vsebuje seznam Å¾e pripravljenih oblik strani.

\begin{table}[!hbp]
\caption{Vnaprej pripravljene oblike strani v \LaTeX{}u.} \label{pagestyle}
\begin{lined}{12cm}
\begin{description}

\item[\normalfont\texttt{plain}] izpisuje Å¡tevilke strani na dnu strani na sredini. To je privzeta oblika strani.

\item[\normalfont\texttt{headings}] izpisuje trenutni naslov poglavja in Å¡tevilko strani v glavi vsake strani,
  dno pa je prazno. (Ta oblika je uporabljena v tem dokumentu.)
\item[\normalfont\texttt{empty}] nastavi, da sta tako glava kot dno strani prazna.

\end{description}
\end{lined}
\end{table}

MoÅ¾no je spremeniti obliko strani le za tekoÄo stran z ukazom
\begin{lscommand}
\ci{thispagestyle}\verb|{|\emph{stil}\verb|}|
\end{lscommand}
Navodila za to, kako lahko naredimo lastno glavo in dno lahko najdete v \companion{} 
in v razdelku~\ref{sec:fancy} na strani~\pageref{sec:fancy}.
%


\section{Datoteke, ki jih lahko sreÄamo}

Ko delamo z \LaTeX{}om se hitro znajdemo v zmeÅ¡njavi datotek z razliÄnimi 
\index{konÄnice}konÄnicami, nimamo pa nobenega pojma, Äemu sluÅ¾ijo. 
Sledi seznam z razliÄnimi 
\index{vrste datotek}vrstami datotek, ki jih lahko sreÄamo med delom s 
\TeX{}om. Seznam ni popoln in lahko sreÄamo Å¡e kakÅ¡ne druge datoteke.

\begin{description}
  
\item[\wi{.tex}] \LaTeX{} ali \TeX{} vhodna datoteka. Prevedemo jo z 
  \texttt{latex}.
\item[\wi{.sty}] \LaTeX{} paket makro ukazov. To datoteko vkljuÄimo v 
  \LaTeX{} dokument z ukazom \ci{usepackage}.
\item[\wi{.dtx}] Dokumentirani \TeX{}. To je glavna oblika Å¡irjenja 
  \LaTeX{}ovih paketov. ÄŒe prevedemo .dtx datoteko, dobimo
  dokumentirane makro ukaze v \LaTeX{} paketu vsebovanem v .dtx
  datoteki.
\item[\wi{.ins}] Namestitev za datoteke v ustrezni 
   .dtx datoteki. ÄŒe z interneta naloÅ¾imo \LaTeX{} paket, potem ponavadi dobimo 
  .dtx in .ins datoteko. ÄŒe poÅ¾enemo \LaTeX{} na .ins datoteki, potem iz .dtx datoteke
  dobimo potrebne datoteke.
\item[\wi{.cls}] Razredne datoteke doloÄajo obliko dokumentov. Te datoteke izberemo 
  z ukazom \ci{documentclass}.
\item[\wi{.fd}] Opisi novih pisav.
\end{description}
Naslednje datoteke dobimo, ko poÅ¾enemo \LaTeX{} na vhodni datoteki:

\begin{description}
\item[\wi{.dvi}] (Device Independent file). To je glavni rezultat prevajanja z \LaTeX{}om.
  Vsebino lahko pogledamo s programom za prikazovanje DVI datotek ali pa poÅ¡ljemo v izpis
  na tiskalnik s pomoÄjo \texttt{dvips} ali podobnega programa.
\item[\wi{.log}] Vrne podroben opis dogajanja med zadnjim prevajanjem (tu je tudi seznam napak v primeru le teh).
\item[\wi{.toc}] Tu so shranjeni vsi naslovi poglavij. Prebere se pri vsakem zagonu prevajalnika in se porabi
  za generiranje kazala.
\item[\wi{.lof}] Podobno kot .toc le da gre za kazalo slik.
\item[\wi{.lot}] Podobno kot prej za kazalo tabel.
\item[\wi{.aux}] Datoteka, kjer se shranjujejo podatki od enega prevajanja do drugega. Med drugim se 
 tu shranijo tudi vse notranje reference.
\item[\wi{.idx}] ÄŒe dokument vsebuje indeks, potem \LaTeX{} sem shrani vse besede, ki gredo v indeks. 
  To datoteko je potrebno prevesti s programom \texttt{makeindex}. Poglejte razdelek \ref{sec:indexing} na strani 
  \pageref{sec:indexing} za veÄ informacij o indeksih.
\item[\wi{.ind}] To je rezultat programa \texttt{makeindex} in to je datoteka z indeksom pripravljena 
  za to, da se vstavi pri naslednjem prevajanju datoteke.
  \item[\wi{.ilg}] Opis dogajanja pri zadnjem prevajanju z \texttt{makeindex}.
\end{description}

\section{ObseÅ¾nejÅ¡i projekti}
Kadar delamo z obseÅ¾nimi dokumenti, lahko razdelimo vhodno datoteko na veÄ delov. 
\LaTeX{} ima za to namenjena dva ukaza.

\begin{lscommand}
\ci{include}\verb|{|\emph{filename}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent uporabimo v telesu dokumenta, Äe Å¾elimo vstaviti vsebino datoteke 
z imenom \emph{filename.tex}. Pomembno je vedeti, da bo  \LaTeX{}
pred prevajanjem z datoteke \emph{filename.tex} zaÄel z novo stranjo.

Drugi ukaz lahko uporabljamo v preambuli. Z njim lahko 
\LaTeX{}u naroÄimo, da vkljuÄi vhodne datoteke le z nekaterih  \verb|\include| datotek.
\begin{lscommand}
\ci{includeonly}\verb|{|\emph{datoteka}\verb|,|\emph{datoteka}%
\verb|,|\ldots\verb|}|
\end{lscommand}
Ko se ta ukaz izvede v preambuli, se izvedejo ukazi \ci{include} le za tiste datoteke, ki so navedene 
kot argumenti v \ci{includeonly}. Med imeni datotek in vejicami ne sme biti nobenih presledkov.

Ukaz \ci{include} zaÄenja staviti vkljuÄeni tekst na novi strani. 
To je koristno kadar uporabljamo \ci{includeonly}, saj se prelomi strani ne spremenijo, tudi Äe izpustimo kakÅ¡no
datoteko. V nekaterih primeri to ni zaÅ¾eleno. V tem primeru lahko uporabimo ukaz 
\begin{lscommand}
\ci{input}\verb|{|\emph{datoteka}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent 
Ta preprosto vkljuÄi navedeno datoteko.

ÄŒe Å¾elimo da \LaTeX{} na hitro preveri naÅ¡ dokument lahko uporabimo paket \pai{syntonly}. 
Ta povzroÄi, da \LaTeX{} na hitro oplazi dokument, saj preverja le pravilnost sintakse 
in uporabo ukazov, ne generira pa nobenega rezultata (DVI).
V tem naÄinu \LaTeX{} teÄe hitreje in tako prihranimo dragocen Äas.
Uporaba je zelo preprosta:

\begin{verbatim}
\usepackage{syntonly}
\syntaxonly
\end{verbatim}

Ko Å¾elimo, da pri prevajanju res nastanejo strani, le zakomentiramo drugo vrstico 
(dodamo znak za procent na zaÄetek).



%

% Local Variables:
% TeX-master: "lshort2e"
% mode: latex
% mode: flyspell
% End:
</pre></body></html>