<html><head><meta name="color-scheme" content="light dark"></head><body><pre style="word-wrap: break-word; white-space: pre-wrap;">%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% Contents: Things you need to know
% $Id: things.tex 193 2009-01-30 17:56:05Z oetiker $
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
 
\chapter{VÄ›ci, kterÃ© je dobrÃ© vÄ›dÄ›t}
\begin{intro}
PrvnÃ­ ÄÃ¡st tÃ©to kapitoly pÅ™edklÃ¡dÃ¡ krÃ¡tkÃ½ pÅ™ehled filozofie a~historie
systÃ©mu \LaTeXe. DruhÃ¡ ÄÃ¡st se soustÅ™eÄuje na zÃ¡kladnÃ­ strukturu dokumentu
tohoto systÃ©mu. Po doÄtenÃ­ kapitoly byste zhruba mÄ›li vÄ›dÄ›t,
jak \LaTeX{} funguje. Ve zbytku knihy se pÅ™edpoklÃ¡dÃ¡ obeznÃ¡menost s~touto
kapitolou.
\end{intro}

\section{JmÃ©no hry aneb oÄ tu bÄ›Å¾Ã­}
\subsection{\TeX}
 
\TeX{} je poÄÃ­taÄovÃ½ program vytvoÅ™enÃ½ \index{Knuth, Donald E.}Donaldem
E. Knuthem \cite{texbook}. Ãškolem tohoto programu je sÃ¡zet text
a~matematickÃ© vzorce. Knuth zaÄal \TeX{} vyvÃ­jet
v~roce 1977 s~cÃ­lem prozkoumat potenciÃ¡l zaÅ™Ã­zenÃ­ pro digitÃ¡lnÃ­ tisk, kterÃ¡
v~tÃ© dobÄ› zaÄala pronikat do vydavatelskÃ©ho oboru. Knuth chtÄ›l
obzvlÃ¡Å¡tÄ› zastavit trend klesajÃ­cÃ­ kvality typografie, kterÃ½ ovlivnil
jeho vlastnÃ­ knihy a~ÄlÃ¡nky. \TeX{} v~dneÅ¡nÃ­ podobÄ› byl dokonÄen
v~roce 1982, pÅ™iÄemÅ¾ v~roce 1989 byla zlepÅ¡ena podpora 8-bitovÃ½ch znakÅ¯
a~sazby vÃ­ce jazykÅ¯. \TeX{} mÃ¡ povÄ›st velmi stabilnÃ­ho systÃ©mu
fungujÃ­cÃ­ho na mnoha odliÅ¡nÃ½ch typech poÄÃ­taÄÅ¯, kterÃ½ je v~podstatÄ› bez chyb.
ÄŒÃ­sla verzÃ­ \TeX u konvertujÃ­ k~$\pi$, aktuÃ¡lnÃ­ verze je $3.141592$.

\TeX{} vyslovujeme \uv{tech}, coÅ¾ mÃ¡ pÅ¯vod v~Å™eÄtinÄ› ($\tau\varepsilon\chi$), kde \uv{X}
je pÃ­smenem \uv{ch} nebo \uv{chi}. \TeX{} je zÃ¡roveÅˆ prvnÃ­ slabikou
Å™eckÃ©ho slova texnologia (technologie). Ve svÄ›tÄ› ASCII se ze zÃ¡pisu \TeX{}
stÃ¡vÃ¡ \texttt{TeX}.

\subsection{\LaTeX}

\LaTeX{} umoÅ¾Åˆuje autorÅ¯m sÃ¡zet a~tisknout svÃ¡ dÃ­la v~tÃ© nejvyÅ¡Å¡Ã­ typografickÃ©
kvalitÄ›, s~pouÅ¾itÃ­m pÅ™eddefinovanÃ½ch profesionÃ¡lnÃ­ch layoutÅ¯.
\LaTeX{} byl pÅ¯vodnÄ› napsÃ¡n \index{Lamport, Leslie}Lesliem Lamportem~\cite{manual}.
PouÅ¾Ã­vÃ¡ \TeX{} jako svÅ¯j sÃ¡zecÃ­ stroj. Dnes je \LaTeX{}
udrÅ¾ovÃ¡n \index{Mittelbach, Frank}Frankem Mittelbachem.
 
%In 1994 the \LaTeX{} package was updated by the \index{LaTeX3@\LaTeX
%  3}\LaTeX 3 team, led by \index{Mittelbach, Frank}Frank Mittelbach,
%to include some long-requested improvements, and to re\-unify all the
%patched versions which had cropped up since the release of
%\index{LaTeX 2.09@\LaTeX{} 2.09}\LaTeX{} 2.09 some years earlier. To
%distinguish the new version from the old, it is called \index{LaTeX
%2e@\LaTeXe}\LaTeXe. This documentation deals with \LaTeXe. These days you
%might be hard pressed to find the venerable \LaTeX{} 2.09 installed
%anywhere.

\LaTeX{} vyslovujeme \uv{lej tech} nebo \uv{lÃ¡ tech}.
PomocÃ­ ASCII znakÅ¯ zapisujeme \LaTeX{} jako \texttt{LaTeX}. \LaTeXe{}
vyslovujeme \uv{lej-tech tÅ¯ Ã­} a~zapisujeme jako \texttt{LaTeX2e}.

%Figure~\ref{components} above % on page \pageref{components}
%shows how \TeX{} and \LaTeXe{} work together. This figure is taken from
%\texttt{wots.tex} by Kees van der Laan.

%\begin{figure}[btp]
%\begin{lined}{0.8\textwidth}
%\begin{center}
%\input{kees.fig}
%\end{center}
%\end{lined}
%\caption{Components of a \TeX{} System.} \label{components}
%\end{figure}

\section{ZÃ¡klady}
 
\subsection{Autor, typograf a~sazeÄ}

Tvorba dokumentu zaÄÃ­nÃ¡ u~autora, kterÃ½ vytvoÅ™Ã­ rukopis a~pÅ™edÃ¡
ho do nakladatelstvÃ­. Tam se rukopisu ujme typograf a~navrhne
rozloÅ¾enÃ­ strÃ¡nek dokumentu (Å¡Ã­Å™ku sloupcÅ¯, fonty, velikosti
mezer pÅ™ed a~za zÃ¡hlavÃ­mi,~\ldots). Typograf pÅ™ipÃ­Å¡e pÅ™Ã­sluÅ¡nÃ©
instrukce do rukopisu a~ten pÅ™edÃ¡ sazeÄi, kterÃ½ podle nich
knihu vysÃ¡zÃ­.

LidskÃ½ kniÅ¾nÃ­ typograf se snaÅ¾Ã­ pÅ™izpÅ¯sobit formu vÃ½slednÃ©ho
dokumentu obsahu rukopisu, pÅ™iÄemÅ¾ samozÅ™ejmÄ› vychÃ¡zÃ­
ze svÃ½ch profesnÃ­ch znalostÃ­.

\LaTeX\ pÅ¯sobÃ­ v~roli typografa a~pouÅ¾Ã­vÃ¡ sluÅ¾eb \TeX u -- \uv{sazeÄe}.
Na rozdÃ­l od lidskÃ©ho typografa potÅ™ebuje od nÃ¡s -- autorÅ¯ rukopisu
-- \LaTeX\ vÃ­ce instrukcÃ­. MusÃ­me popsat logickou strukturu dÃ­la.
Tato informace se zapisuje do textu dokumentu pomocÃ­ \LaTeX ovÃ½ch pÅ™Ã­kazÅ¯.

To je podstatnÃ½ rozdÃ­l oproti pÅ™Ã­stupu, tzv. \wi{WYSIWYG}\footnote{What
You See Is What You Get (vytiskne se pÅ™esnÄ› to, co vidÃ­te na monitoru).}, kterÃ½ pouÅ¾Ã­vÃ¡
vÄ›tÅ¡ina modernÃ­ch textovÃ½ch procesorÅ¯, napÅ™. \emph{Microsoft Word}, \emph{Open\-Office.org Writer} nebo
\emph{Corel WordPerfect}. PÅ™i prÃ¡ci s~tÄ›mito programy autor
vytvÃ¡Å™Ã­ vÃ½slednÃ½ dokument interaktivnÄ› a~na obrazovce v~prÅ¯bÄ›hu
editace vidÃ­, jak bude vytiÅ¡tÄ›nÃ½ vÃ½sledek vypadat.

Naproti tomu pÅ™i psanÃ­ \LaTeX ovÃ©ho dokumentu na obrazovce
pÅ™Ã­mo nevidÃ­te jeho vÃ½slednou podobu. Tu si ale mÅ¯Å¾ete zobrazit 
po zpracovÃ¡nÃ­ souboru \LaTeX em. Opravy je tedy moÅ¾nÃ© udÄ›lat
dÅ™Ã­ve, neÅ¾ je dokument vytiÅ¡tÄ›n.

\subsection{Layout}

TypografickÃ½ design je Å™emeslo. NeÅ¡kolenÃ­ autoÅ™i Äasto dÄ›lajÃ­
vÃ¡Å¾nÃ© formÃ¡tovacÃ­ chyby, kdyÅ¾ vychÃ¡zejÃ­ z~domnÄ›nky, Å¾e kniÅ¾nÃ­
design je hlavnÄ› otÃ¡zka estetiky -- \uv{dokument vypadÃ¡ umÄ›lecky,
tedy je dobÅ™e navrÅ¾en}. Dokument mÃ¡ ale samozÅ™ejmÄ› jinÃ½ ÃºÄel
neÅ¾ bÃ½t povÄ›Å¡en na zeÄ v~galerii. PodstatnÃ© je, aby se dobÅ™e
Äetl a~dobÅ™e se v~nÄ›m orientovalo. PÅ™Ã­klad:
\begin{itemize}
\item Je potÅ™eba vybrat velikost fontu a~ÄÃ­slovÃ¡nÃ­ nadpisÅ¯, aby
  mÄ›l ÄtenÃ¡Å™ pÅ™ehled o~struktuÅ™e kapitol a~sekcÃ­.
\item Å˜Ã¡dek musÃ­ bÃ½t dostateÄnÄ› krÃ¡tkÃ½, aby ÄtenÃ¡Å™e neunavovalo
  pÅ™eskakovÃ¡nÃ­ z~konce jednoho na zaÄÃ¡tek nÃ¡sledujÃ­cÃ­ho Å™Ã¡dku;
  zÃ¡roveÅˆ by mÄ›la bÃ½t dost dlouhÃ¡ na to, aby byla strÃ¡nka zaplnÄ›na.
\end{itemize}

S~\wi{WYSIWYG} systÃ©my autoÅ™i Äasto vytvÃ¡Å™ejÃ­ dobÅ™e vypadajÃ­cÃ­
dokumenty, kterÃ© ale majÃ­ minimÃ¡lnÃ­ nebo dokonce nejednotnou
strukturu. \LaTeX\ takovÃ½m formÃ¡tovacÃ­m chybÃ¡m pÅ™edchÃ¡zÃ­ tÃ­m,
Å¾e nutÃ­ autory explicitnÄ› znaÄit \emph{logickou} strukturu
svÃ½ch dokumentÅ¯. \LaTeX\ potom na zÃ¡kladÄ› informace o~struktuÅ™e
danÃ©ho dokumentu zvolÃ­ vhodnÃ½ layout.

\subsection{VÃ½hody a~nevÃ½hody}
KdyÅ¾ \uv{\wi{WYSIWYG} lidÃ©} potkajÃ­ uÅ¾ivatele \LaTeX u, Äasto
se mluvÃ­ o~\uv{vÃ½hodÃ¡ch a~nevÃ½hodÃ¡ch \LaTeX u} oproti normÃ¡lnÃ­mu textovÃ©mu
procesoru. Je lepÅ¡Ã­ se v~takovÃ½ch chvÃ­lÃ­ch drÅ¾et zpÃ¡tky, protoÅ¾e
podobnÃ© diskuze se Äasto zvrhnou. NÄ›kdy ale nenÃ­ vyhnutÃ­\ldots

\medskip\noindent Zde je trocha munice. HlavnÃ­ vÃ½hody
\LaTeX u oproti normÃ¡lnÃ­mu textovÃ©mu procesory jsou tyto:

\begin{itemize}

\item K~dispozici jsou vytvoÅ™enÃ© layouty, pomocÃ­
kterÃ½ch lze vytvoÅ™it dokument, jako kdyby byl vysÃ¡zen profesionÃ¡lnÄ›.
\item KomfortnÃ­ podpora sazby matematickÃ½ch vzorcÅ¯.
\item UÅ¾ivatelÅ¯m staÄÃ­ nauÄit se pÃ¡r snadno zapamatovatelnÃ½ch pÅ™Ã­kazÅ¯
  specifikujÃ­cÃ­ch logickou strukturu dokumentu. TÃ©mÄ›Å™ nikdy nenÃ­
  potÅ™eba zabÃ½vat se pÅ™Ã­mo layoutem dokumentu.
\item Dokonce i~sloÅ¾itÃ© prvky (napÅ™. poznÃ¡mky pod Äarou, odkazy,
  obsahy a~bibliografie) lze vytvÃ¡Å™et jednoduÅ¡e.
\item K~dispozici jsou pÅ™Ã­davnÃ© balÃ­ky Å™eÅ¡Ã­cÃ­ Å™adu typografickÃ½ch
  ÃºkolÅ¯, jejichÅ¾ Å™eÅ¡enÃ­ nenÃ­ souÄÃ¡stÃ­ zÃ¡kladnÃ­ho \LaTeX u. Lze napÅ™.
  pouÅ¾Ã­t balÃ­ky pro vklÃ¡dÃ¡nÃ­ obrÃ¡zkÅ¯ ve formÃ¡tu \PSib{} nebo pro
  sazbu bibliografiÃ­ vyhovujÃ­cÃ­ch pÅ™esnÃ½m standardÅ¯m. Mnoho z~tÄ›chto
  pÅ™Ã­davnÃ½ch balÃ­kÅ¯ je popsÃ¡no v~\companion.
\item \LaTeX{} vede autory k~psanÃ­ dobÅ™e strukturovanÃ½ch textÅ¯ --
  specifikace struktury je hlavnÃ­ ÄÃ¡stÃ­ pÅ™Ã­pravy textu pro zpracovÃ¡nÃ­
  v~\LaTeX u.
\item \TeX, nÃ­zkoÃºrovÅˆovÃ½ formÃ¡tovacÃ­ nÃ¡stroj pouÅ¾itÃ½ systÃ©mem \LaTeXe, 
  je snadno pÅ™enositelnÃ½ na novÃ© hardwarovÃ© platformy a~je zadarmo.
  Je tedy k~dispozici tÃ©mÄ›Å™ vÅ¡ude.

%
% Add examples ...
%
\end{itemize}

\medskip

\noindent\LaTeX{} mÃ¡ takÃ© nevÃ½hody:\footnote{JÃ¡ sice o~Å¾Ã¡dnÃ½ch nevÃ­m,
ale jinÃ­ by vÃ¡m urÄitÄ› vyjmenovali stovky. \texttt{;-)}}

\begin{itemize}
\item \LaTeX{} nenÃ­ vhodnÃ½ pro lidi, kteÅ™Ã­ prodali svÃ© duÅ¡e\ldots
\item AÄkoliv zmÄ›ny nÄ›kterÃ½ch parametrÅ¯ v~rÃ¡mci pÅ™eddefinovanÃ½ch layoutÅ¯ 
  dokumentÅ¯ mÅ¯Å¾ete dÄ›lat snadno, navrhnout kompletnÃ­ novÃ½ layout
  je obtÃ­Å¾nÃ© a~ÄasovÄ› nÃ¡roÄnÃ©.\footnote{ProslÃ½chÃ¡ se v~\TeX ovÃ½ch kruzÃ­ch, Å¾e toto je jedna
  z~hlavnÃ­ch vÄ›cÃ­ Å™eÅ¡enÃ½ch v~pÅ™ipravovanÃ©m systÃ©mu \LaTeX3.}\index{LaTeX3@\LaTeX3}
\item NestrukturovanÃ© a~neorganizovanÃ© dokumenty se pÃ­Å¡Ã­ velmi obtÃ­Å¾nÄ›.
\item Je moÅ¾nÃ©, Å¾e navzdory nÄ›kolika poÄÃ¡teÄnÃ­m ÃºspÄ›Å¡nÃ½m pokusÅ¯m, si
  na koncept logickÃ©ho znaÄkovÃ¡nÃ­ nikdy nezvyknete.
\end{itemize}


\section{VstupnÃ­ soubory \LaTeX u}

Vstupem pro \LaTeX{} je obyÄejnÃ½ textovÃ½ soubor,
kterÃ½ mÅ¯Å¾ete vytvoÅ™it v~libovolnÃ©m textovÃ©m editoru. Tento soubor
obsahuje text dokumentu spolu s~pÅ™Ã­kazy, kterÃ© Å™Ã­kajÃ­ \LaTeX u,
jak mÃ¡ bÃ½t text vysÃ¡zen.

\subsection{Mezery}

S~\uv{bÃ­lÃ½mi} znaky, napÅ™. mezerou nebo tabulÃ¡torem, \LaTeX{} zachÃ¡zÃ­
jednotnÄ› jako s~\uv{\index{mezera}mezerou}. S~\emph{nÄ›kolika}
\index{bÃ­lÃ½ znak}bÃ­lÃ½mi znaky za sebou
se zachÃ¡zÃ­ jako s~\emph{jednou} mezerou. BÃ­lÃ½ znak na zaÄÃ¡tku Å™Ã¡dku
se vÄ›tÅ¡inou ignoruje a~s~koncem Å™Ã¡dku se vÄ›tÅ¡inou zachÃ¡zÃ­ jako s~jednÃ­m bÃ­lÃ½m
znakem. \index{bÃ­lÃ½ znak!na zaÄÃ¡tku Å™Ã¡dku}

PrÃ¡zdnÃ¡ Å™Ã¡dka mezi dvÄ›ma Å™Ã¡dkami textu znaÄÃ­ konec odstavce.
S~\emph{nÄ›kolika} prÃ¡zdnÃ½mi Å™Ã¡dky se zachÃ¡zÃ­ jako s~\emph{jednou}.
V~pÅ™Ã­kladu nÃ­Å¾e je vlevo zobrazen text ze vstupnÃ­ho souboru
a~na pravÃ© stranÄ› pÅ™Ã­sluÅ¡nÃ½ naformÃ¡tovanÃ½ vÃ½stup.

\begin{example}
NezÃ¡leÅ¾Ã­ na tom, jestli
za slovem napÃ­Å¡ete jednu
nebo nÄ›kolik     mezer.

PrÃ¡zdnÃ½ Å™Ã¡dek zaÄÃ­nÃ¡ novÃ½
odstavec.
\end{example}
 
\subsection{SpeciÃ¡lnÃ­ znaky}

NÃ¡sledujÃ­cÃ­ symboly jsou \index{rezervovanÃ½ znak}rezervovanÃ½mi znaky, kterÃ© buÄ majÃ­
v~\LaTeX u zvlÃ¡Å¡tnÃ­ vÃ½znam, nebo nejsou dostupnÃ© ve vÅ¡ech fontech.
Pokud je uvedete ve vstupnÃ­m souboru, ve vÄ›tÅ¡inÄ› pÅ™Ã­padÅ¯
tÃ­m nedocÃ­lÃ­te jejich vysÃ¡zenÃ­ ve vÃ½slednÃ©m dokumentu; pravdÄ›podobnÄ›
tÃ­m naopak instruujete \LaTeX{} k~nÄ›Äemu, co jste nezamÃ½Å¡leli.

\begin{code}
\verb.#  $  %  ^  &amp;  _  {  }  ~  \ . %$
\end{code}

Jak uvidÃ­te, lze tyto znaky pÅ™ece jen do vaÅ¡eho dokumentu vysÃ¡zet,
napÃ­Å¡ete-li pÅ™ed nÄ› zpÄ›tnÃ© lomÃ­tko:

\begin{example}
\# \$ \% \^{} \&amp; \_ \{ \} \~{}
\textbackslash
\end{example}

ZbylÃ© symboly a~mnohem vÃ­ce lze vytisknout pomocÃ­ speciÃ¡lnÃ­ch
pÅ™Ã­kazÅ¯ v~matematickÃ½ch vzorcÃ­ch nebo jako akcenty. Znak
zpÄ›tnÃ© lomÃ­tko (\textbackslash{}) ale \emph{nelze} pÅ™idÃ¡nÃ­m dalÅ¡Ã­ho
zpÄ›tnÃ©ho lomÃ­tka zapsat (\verb|\\|); tato sekvence znakÅ¯
je totiÅ¾ pouÅ¾ita pro ukonÄenÃ­ Å™Ã¡dku. MÅ¯Å¾ete ale pouÅ¾Ã­t pÅ™Ã­kaz
\ci{textbackslash}.

\subsection{\LaTeX ovÃ© pÅ™Ã­kazy}

Ve jmÃ©nech \LaTeX ovÃ½ch \index{pÅ™Ã­kaz}pÅ™Ã­kazÅ¯ zÃ¡leÅ¾Ã­ na tom, jestli pÃ­smeno
je velkÃ© nebo malÃ©. PÅ™Ã­kazy majÃ­ jednu ze dvou forem:

\begin{itemize}
\item ZaÄÃ­najÃ­ \index{zpÄ›tnÃ© lomÃ­tko}zpÄ›tnÃ½m lomÃ­tkem \verb|\| nÃ¡sledovanÃ½m pÃ­smeny.
 PrvnÃ­ mezera, ÄÃ­slo nebo libovolnÃ½ jinÃ½ \uv{nepÃ­smennÃ½} znak uÅ¾ netvoÅ™Ã­
 jmÃ©no pÅ™Ã­kazu.
\item ZaÄÃ­najÃ­ zpÄ›tnÃ½m lomÃ­tkem nÃ¡sledovanÃ½m \emph{jednÃ­m} nepÃ­smennÃ½m
  znakem.
\end{itemize}

%
% \\* doesn't comply !
%

%
% Can \3 be a valid command ? (jacoboni)
%
\label{mezery}

\LaTeX{} ignoruje bÃ­lÃ© znaky za jmÃ©ny pÅ™Ã­kazÅ¯. Pokud chcete, aby bÃ­lÃ©
znaky nÃ¡sledujÃ­cÃ­ za jmÃ©nem \LaTeX ovÃ©ho pÅ™Ã­kazu byly do vysÃ¡zenÃ©ho
dokumentu opravdu vloÅ¾eny\index{mezery!za pÅ™Ã­kazy},
buÄ za jmÃ©no pÅ™Ã­kazu napÃ­Å¡ete \verb|{}| nÃ¡sledovanÃ© mezerou, nebo
pouÅ¾ijete speciÃ¡lnÃ­ pÅ™Ã­kaz produkujÃ­cÃ­ mezeru, napÅ™. \verb*+\ +. Sekvence \verb|{}| Å™ekne \LaTeX u,
aby neignoroval nÃ¡sledujÃ­cÃ­ mezery.

\begin{example}
ÄŒetl jsem, Å¾e Knuth dÄ›lÃ­
lidi pracujÃ­cÃ­ s~programem
\TeX{} na \TeX{}niky
a~\TeX perty.\\
Dnes je \today.
\end{example}

NÄ›kterÃ½m pÅ™Ã­kazÅ¯m je potÅ™eba pÅ™edat \wi{parametr}, kterÃ½ se uvÃ¡dÃ­ mezi
\wi{sloÅ¾enÃ© zÃ¡vorky} \verb|{ }| nÃ¡sledujÃ­cÃ­ za jmÃ©nem pÅ™Ã­kazu. NÄ›kterÃ©
pÅ™Ã­kazy podporujÃ­ \index{nepovinnÃ½ parametr}nepovinnÃ© parametry, kterÃ© se uvÃ¡dÃ­ mezi
\wi{hranatÃ© zÃ¡vorky}~\verb|[ ]|. NÃ¡sledujÃ­cÃ­ pÅ™Ã­klady pouÅ¾Ã­vajÃ­ \LaTeX ovÃ©
pÅ™Ã­kazy. NedÄ›lejte si z~nich hlavu, pozdÄ›ji budou vysvÄ›tleny.

\begin{example}
MÅ¯Å¾ete mÄ› \textsl{nahnout}!
\end{example}
\begin{example}
ZaÄnÄ›te, prosÃ­m, novou Å™Ã¡dku
prÃ¡vÄ› tady!\newline
DÄ›kuji!
\end{example}

\subsection{KomentÃ¡Å™e}
\index{komentÃ¡Å™e}

KdyÅ¾ \LaTeX{} pÅ™i zpracovÃ¡nÃ­ vstupnÃ­ho souboru narazÃ­ na znak \verb|%|,
ignoruje vÅ¡echny nÃ¡sledujÃ­cÃ­ znaky aÅ¾ do konce danÃ©ho Å™Ã¡dku
a~vÅ¡echny bÃ­lÃ© znaky na zaÄÃ¡tku Å™Ã¡dku nÃ¡sledujÃ­cÃ­ho.

DÃ­ky tomu je moÅ¾no do vstupnÃ­ch souborÅ¯ psÃ¡t komentÃ¡Å™e, kterÃ© ve vÃ½slednÃ©m
dokumentu nebudou vidÄ›t.

\begin{example}
Toto je % stupidnÃ­
% nebo lÃ©pe: instruktivnÃ­ &lt;----
pÅ™Ã­klad: Supercal%
              ifragilist%
    icexpialidocious
\end{example}

Znak \texttt{\%} lze takÃ© pouÅ¾Ã­t k~rozdÄ›lenÃ­ dlouhÃ½ch Å™Ã¡dkÅ¯, ve kterÃ½ch
nejsou Å¾Ã¡dnÃ© bÃ­lÃ© znaky ani dovolenÃ¡ mÃ­sta zlomu.

Pro delÅ¡Ã­ komentÃ¡Å™e mÅ¯Å¾ete pouÅ¾Ã­t prostÅ™edÃ­ \ei{comment} z~balÃ­ku
\pai{verbatim}. Jak je vysvÄ›tleno nÃ­Å¾e, do preambule vaÅ¡eho dokumentu 
musÃ­te pÅ™idat Å™Ã¡dku \verb|\usepackage{verbatim}|, abyste pÅ™Ã­kaz \ei{comment}
mohli pouÅ¾Ã­t.

\begin{example}
Toto je dalÅ¡Ã­
\begin{comment}
celkem stupidnÃ­,
ale pÅ™esto uÅ¾iteÄnÃ½
\end{comment}
pÅ™Ã­klad pro vloÅ¾enÃ­
komentÃ¡Å™Å¯ do vaÅ¡ich dokumentÅ¯.
\end{example}

ProstÅ™edÃ­ \ei{comment} ale nebude fungovat uvnitÅ™ sloÅ¾itÃ½ch prostÅ™edÃ­, napÅ™. v~prostÅ™edÃ­ \verb|math|.

\section{Struktura vstupnÃ­ho souboru}

\LaTeXe{} u~souboru, kterÃ½ zpracovÃ¡vÃ¡, oÄekÃ¡vÃ¡ urÄitou \index{struktura vstupnÃ­ho souboru}strukturu.
KonkrÃ©tnÄ› kaÅ¾dÃ½ vstupnÃ­ soubor musÃ­ zaÄÃ­nat pÅ™Ã­kazem
\begin{code}
\verb|\documentclass{...}|
\end{code}
TÃ­mto specifikujete, jakÃ½ druh dokumentu vytvÃ¡Å™Ã­te. NÃ¡sledujÃ­ pÅ™Ã­kazy
ovlivÅˆujÃ­cÃ­ styl celÃ©ho dokumentu nebo nahrÃ¡vajÃ­cÃ­ \index{balÃ­k}balÃ­ky, kterÃ©
pÅ™idÃ¡vajÃ­ novou funkcionalitu k~zÃ¡kladnÃ­mu \LaTeX u. TakovÃ½ balÃ­k
nahrajete pÅ™Ã­kazem
\begin{code}
\verb|\usepackage{...}|
\end{code}

Po provedenÃ­ vÅ¡ech nastavenÃ­\footnote{ÄŒÃ¡st dokumentu mezi \texttt{\bs
    documentclass} a~\texttt{\bs
    begin$\mathtt{\{}$document$\mathtt{\}}$} se nazÃ½vÃ¡
  \emph{\wi{preambule}}.} zaÄÃ­nÃ¡ tÄ›lo dokumentu pÅ™Ã­kazem

\begin{code}
\verb|\begin{document}|
\end{code}

Za tento pÅ™Ã­kaz napÃ­Å¡ete text dokumentu spolu s~potÅ™ebnÃ½mi \LaTeX ovÃ½mi
pÅ™Ã­kazy. Na konci dokumentu napÃ­Å¡ete pÅ™Ã­kaz

\begin{code}
\verb|\end{document}|
\end{code}
kterÃ½ \LaTeX u Å™Ã­kÃ¡, aby skonÄil. Cokoliv nÃ¡sleduje za tÃ­mto pÅ™Ã­kazem
bude \LaTeX em ignorovÃ¡no.

ObrÃ¡zek~\ref{mini} ukazuje obsah minimÃ¡lnÃ­ho vstupnÃ­ho souboru pro \LaTeXe{}.
Trochu rozsÃ¡hlejÅ¡Ã­ \wi{vstupnÃ­ soubor} je ukÃ¡zÃ¡n na
obrÃ¡zku~\ref{document}.

\begin{figure}[!bp]
\begin{lined}{6cm}
\begin{verbatim}
\documentclass{article}
\begin{document}
Small is beautiful.
\end{document}
\end{verbatim}
\end{lined}
\caption{MinimÃ¡lnÃ­ \LaTeX ovÃ½ soubor.} \label{mini}
\end{figure}
 
\begin{figure}[!bp]
\begin{lined}{10cm}
\begin{verbatim}
\documentclass[a4paper,11pt]{article}
% define the title
\author{H.~Partl}
\title{Minimalism}
\begin{document}
% generates the title
\maketitle 
% insert the table of contents
\tableofcontents
\section{NÄ›jakÃ¡ zajÃ­mavÃ¡ slova}
A~tady zaÄÃ­nÃ¡ nÃ¡Å¡ ÄlÃ¡nek.
\section{Sbohem, svÄ›te}
\ldots{} a~tady konÄÃ­.
\end{document}
\end{verbatim}
\end{lined}
\caption[PÅ™Ã­klad reÃ¡lnÃ©ho ÄlÃ¡nku z~Äasopisu.]{PÅ™Ã­klad reÃ¡lnÃ©ho
ÄlÃ¡nku z~Äasopisu. VÅ¡echny pÅ™Ã­kazy, kterÃ© v~pÅ™Ã­kladu
vidÃ­te, jsou vysvÄ›tleny nÃ­Å¾e.} \label{document}

\end{figure}

\section{TypickÃ© pouÅ¾itÃ­ z~pÅ™Ã­kazovÃ© Å™Ã¡dky}

UrÄitÄ› uÅ¾ byste si rÃ¡di vyzkouÅ¡eli zpracovat malÃ½ \LaTeX ovÃ½ vstupnÃ­ 
soubor ukÃ¡zanÃ½ na stranÄ› \pageref{mini}. NÃ¡sleduje struÄnÃ½ nÃ¡vod:
\LaTeX{} se dodÃ¡vÃ¡ bez GUI (grafickÃ©ho uÅ¾ivatelskÃ©ho rozhranÃ­). Je to
\uv{jen} program, kterÃ½ na pozadÃ­ zpracuje vÃ¡Å¡ vstupnÃ­ soubor.
\emph{NÄ›kterÃ©} \LaTeX ovÃ© instalace \emph{obsahujÃ­} GUI, kde je tlaÄÃ­tko, kterÃ½m
zpracovÃ¡nÃ­ svÃ©ho vstupnÃ­ho souboru odstartujete. Na jinÃ½ch instalacÃ­ch
je ale nutnÃ© odstartovÃ¡nÃ­ provÃ©st z~klÃ¡vesnice, coÅ¾ nynÃ­
popÃ­Å¡eme. UpozornÄ›me jeÅ¡tÄ›, Å¾e pÅ™edpoklÃ¡dÃ¡me, Å¾e mÃ¡te \LaTeX{} na svÃ©m
poÄÃ­taÄi uÅ¾ nainstalovÃ¡n.\footnote{Tak tomu je tÃ©mÄ›Å™ u~vÅ¡ech UnixovÃ½ch
systÃ©mÅ¯.}


\begin{enumerate}
\item 
  Upravte/vytvoÅ™te svÅ¯j \LaTeX ovÃ½ vstupnÃ­ soubor. Tento soubor musÃ­
  obsahovat jen obyÄejnÃ½ text. VÅ¡echny UNIXovÃ© editory vytvoÅ™Ã­ data prÃ¡vÄ›
  v~tomto formÃ¡tu. Na Windows budete moÅ¾nÃ¡ muset explicitnÄ› zajistit, aby se
  soubor uloÅ¾il ve formÃ¡tu ASCII nebo \emph{plain text}. JmÃ©no vaÅ¡eho
  souboru by mÄ›lo mÃ­t pÅ™Ã­ponu \eei{.tex}.
  
\item 
SpusÅ¥te \LaTeX\ na svÅ¯j vstupnÃ­ soubor.

\begin{lscommand}
\verb+latex foo.tex+
\end{lscommand}

Pokud vÅ¡e dopadne dobÅ™e, zÃ­skÃ¡te
soubor \texttt{.dvi}. Je moÅ¾nÃ©, Å¾e bude tÅ™eba spustit \LaTeX\ vÃ­ckrÃ¡t,
aby se obsah a~vnitÅ™nÃ­ odkazy vygenerovaly sprÃ¡vnÄ›. Pokud vÃ¡Å¡ vstupnÃ­
soubor obsahuje chybu, \LaTeX\ vÃ¡m to oznÃ¡mÃ­ a~ve zpracovÃ¡nÃ­ vaÅ¡eho souboru
pÅ™estane. StisknÄ›te \texttt{Ctrl-D}, abyste opÄ›t mohli zadÃ¡vat pÅ™Ã­kazy
z~pÅ™Ã­kazovÃ© Å™Ã¡dky.

\item 
NynÃ­ si mÅ¯Å¾ete prohlÃ©dnout DVI soubor. MÃ¡te nÄ›kolik moÅ¾nostÃ­, jak na to. MÅ¯Å¾ete
si soubor prohlÃ©dnout na obrazovce pomocÃ­
\begin{lscommand}
\verb+xdvi foo.dvi &amp;+
\end{lscommand}
Toto bude fungovat jen na Unixu s~X11. Na Windows mÅ¯Å¾ete zkusit jinÃ½
zobrazovacÃ­ program, \texttt{yap}.

Zkonvertujte \verb|dvi| soubor do formÃ¡tu \PSib, abyste si ho mohli vytisknout nebo
prohlÃ©dnout v~programu~Ghostscript.
\begin{lscommand}
\verb+dvips -Pcmz foo.dvi -o foo.ps+
\end{lscommand}

MoÅ¾nÃ¡, Å¾e v~rÃ¡mci vaÅ¡eho \LaTeX ovÃ©ho systÃ©mu dokonce mÃ¡te nainstalovÃ¡n program
\texttt{dvipdf}, kterÃ½ umoÅ¾Åˆuje konvertovat \texttt{.dvi} soubory pÅ™Ã­mo do pdf.
\begin{lscommand}
\verb+dvipdf foo.dvi+
\end{lscommand}

\end{enumerate}

 
\section{Layout dokumentu}
 
\subsection {TÅ™Ã­dy dokumentÅ¯}\label{sec:documentclass}

PrvnÃ­ informaci, kterou \LaTeX\ potÅ™ebuje pÅ™i zpracovÃ¡nÃ­ vstupnÃ­ho
souboru vÄ›dÄ›t, je typ dokumentu, kterÃ½ chce autor vytvÃ¡Å™et.
Typ dokumentu se specifikuje pomocÃ­ pÅ™Ã­kazu \ci{documentclass}.
\begin{lscommand}
\ci{documentclass}\verb|[|\emph{options}\verb|]{|\emph{class}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent \emph{class} (tÅ™Ã­da) specifikuje typ dokumentu, kterÃ½ se mÃ¡ vytvoÅ™it.
Tabulka~\ref{documentclasses} ukazuje tÅ™Ã­dy dokumentÅ¯ rozebranÃ©
v~tomto Ãºvodu. Distribuce \LaTeXe{} poskytuje pÅ™Ã­davnÃ©
tÅ™Ã­dy pro dalÅ¡Ã­ dokumenty, vÄetnÄ› dopisu a~slajdÅ¯. Parametr
\emph{options} upravuje chovÃ¡nÃ­ tÅ™Ã­dy dokumentu.
JednotlivÃ© options (volby) musÃ­ bÃ½t oddÄ›leny ÄÃ¡rkami. NejÄastÄ›jÅ¡Ã­
volby pro standardnÃ­ tÅ™Ã­dy dokumentÅ¯ jsou uvedeny v~tabulce~\ref{options}.

\begin{table}[!bp]
\caption{TÅ™Ã­dy dokumentÅ¯.} \label{documentclasses}
\begin{lined}{\textwidth}
\begin{description}
 
\item [\normalfont\texttt{article}] pro ÄlÃ¡nky do vÄ›deckÃ½ch ÄasopisÅ¯, prezentace,
  krÃ¡tkÃ© zprÃ¡vy, dokumentaci k~programÅ¯m, pozvÃ¡nky, \ldots
  \index{tÅ™Ã­da article}
\item [\normalfont\texttt{proc}] tÅ™Ã­da pro zÃ¡pisy zaloÅ¾enÃ© na tÅ™Ã­dÄ› article.
  \index{tÅ™Ã­da proc}
\item [\normalfont\texttt{minimal}] mÃ¡ minimÃ¡lnÃ­ velikost.
UmÃ­ jen nastavit velikost strÃ¡nky a~zÃ¡kladnÃ­ font. PouÅ¾Ã­vÃ¡ se hlavnÄ›
pro ladÄ›nÃ­.
  \index{minimÃ¡lnÃ­ tÅ™Ã­da}
\item [\normalfont\texttt{report}] pro delÅ¡Ã­ zprÃ¡vy obsahujÃ­cÃ­ nÄ›kolik kapitol,
pro malÃ© knihy, dizertaÄnÃ­ prÃ¡ce\ldots \index{tÅ™Ã­da report}
\item [\normalfont\texttt{book}] pro opravdovÃ© knihy.\index{tÅ™Ã­da book}
\item [\normalfont\texttt{slides}] pro slajdy. Tato tÅ™Ã­da pouÅ¾Ã­vÃ¡ velkÃ¡ bezserifovÃ¡ pÃ­smena. LepÅ¡Ã­ alternativou mÅ¯Å¾e bÃ½t tÅ™Ã­da \verb|Beamer|.
        \index{tÅ™Ã­da slides}
\end{description}
\end{lined}
\end{table}

\begin{table}[!bp]
\caption{NastavenÃ­ tÅ™Ã­d dokumentÅ¯.} \label{options}
\begin{lined}{\textwidth}
\begin{flushleft}
\begin{description}
\item[\normalfont\texttt{10pt}, \texttt{11pt}, \texttt{12pt}] \quad NastavÃ­
  velikost hlavnÃ­ho fontu dokumentu. ImplicitnÃ­ hodnotou je \texttt{10pt}.%
  \index{velikost fontu dokumentu}\index{velikost zÃ¡kladnÃ­ho fontu}
\item[\normalfont\texttt{a4paper}, \texttt{letterpaper}, \ldots] \quad Definuje
  velikost papÃ­ru. ImplicitnÃ­ hodnotou je \texttt{letterpaper}. KromÄ›
  nÃ­ a~\texttt{a4paper} lze specifikovat hodnoty \texttt{a5paper}, \texttt{b5paper},
  \texttt{executivepaper} a~\texttt{legalpaper}.\index{ÃºÅ™ednÃ­ dokument}
  \index{velikost papÃ­ru}\index{velikost A4}\index{velikost \uv{dopis}}%
  \index{velikost A5}\index{velikost B5}\index{velikost exekutiva}

\item[\normalfont\texttt{fleqn}] \quad SÃ¡zÃ­ rovnice ve stylu
  display zarovnanÃ© doleva (namÃ­sto centrovanÄ›).

\item[\normalfont\texttt{leqno}] \quad UmÃ­stÃ­ ÄÃ­sla rovnic doleva
  (namÃ­sto doprava).

\item[\normalfont\texttt{titlepage}, \texttt{notitlepage}] \quad Specifikuje,
  jestli se mÃ¡ za \index{titul dokumentu}titulem dokumentu pÅ™ejÃ­t na novou stranu. TÅ™Ã­da
  \texttt{article} implicitnÄ› na novou stranu nepÅ™echÃ¡zÃ­, zatÃ­mco
  tÅ™Ã­dy \texttt{report} a~\texttt{book} ano.\index{titulnÃ­ strÃ¡nka}

\item[\normalfont\texttt{onecolumn}, \texttt{twocolumn}] \quad Å˜Ã­kÃ¡ \LaTeX u,
  aby dokument vysÃ¡zel v~\index{sloupec -- jeden}jednom, resp.
  ve \index{sloupec -- vÃ­ce sloupcÅ¯}vÃ­ce sloupcÃ­ch.

\item[\normalfont\texttt{twoside, oneside}] \quad Specifikuje, jestli
  vÃ½stup mÃ¡ bÃ½t jedno- nebo oboustrannÃ½.
  TÅ™Ã­dy \texttt{article} a~\texttt{report} jsou implicitnÄ›
  \index{jednostrannÃ½}jednostrannÃ©, zatÃ­mco tÅ™Ã­da \texttt{book}
  \index{oboustrannÃ½}oboustrannÃ¡.
  UpÅ™esnÄ›me, Å¾e tohle nastavenÃ­ se tÃ½kÃ¡ pouze stylu dokumentu --
  nastavenÃ­ \texttt{twoside} \emph{neÅ™Ã­kÃ¡} tiskÃ¡rnÄ›, aby papÃ­r potiskla
  z~obou stran.
\item[\normalfont\texttt{landscape}] \quad ZmÄ›nÃ­ rozvrÅ¾enÃ­ dokumentu tak,
  Å¾e se bude tisknout v~mÃ³du landscape (po dÃ©lce papÃ­ru, papÃ­r otoÄenÃ½ o~90~stupÅˆÅ¯).
\item[\normalfont\texttt{openright, openany}] \quad ZaÅ™Ã­dÃ­, aby
  kapitoly zaÄÃ­naly vÅ¾dy na prvnÃ­ nÃ¡sledujÃ­cÃ­ pravÃ© strÃ¡nce (\texttt{openright}),
  resp. na prvnÃ­ nÃ¡sledujÃ­cÃ­ strÃ¡nce (\texttt{openany}). S~tÅ™Ã­dou
  \texttt{article} toto nefunguje, protoÅ¾e \texttt{article}
  nepouÅ¾Ã­vÃ¡ kapitoly. TÅ™Ã­da \texttt{report} implicitnÄ› zaÄÃ­nÃ¡
  kapitoly na nÃ¡sledujÃ­cÃ­ dostupnÃ© strÃ¡nce, zatÃ­mco tÅ™Ã­da
  \texttt{book} zaÄÃ­nÃ¡ na nÃ¡sledujÃ­cÃ­ pravÃ© strÃ¡nce.

\end{description}
\end{flushleft}
\end{lined}
\end{table}

PÅ™Ã­klad: vstupnÃ­ soubor pro \LaTeX{} mÅ¯Å¾e zaÄÃ­nat Å™Ã¡dkem
\begin{code}
\ci{documentclass}\verb|[11pt,twoside,a4paper]{article}|
\end{code}
kterÃ½ \LaTeX u Å™Ã­kÃ¡, aby vysÃ¡zel dokument jako ÄlÃ¡nek (\emph{article})
se zÃ¡kladnÃ­m fontem o~velikosti \emph{jedenÃ¡ct bodÅ¯} a~aby pouÅ¾il
rozloÅ¾enÃ­ strÃ¡nek vhodnÃ© pro \emph{dvoustrannÃ½} tisk na papÃ­r
\emph{velikosti A4}.
\pagebreak[2]

\subsection{BalÃ­ky}
\index{balÃ­k}PÅ™i psanÃ­ svÃ©ho dokumentu mÅ¯Å¾ete potÅ™ebovat vÄ›ci, kterÃ©
zÃ¡kladnÃ­ \LaTeX{} nevyÅ™eÅ¡Ã­, napÅ™. vklÃ¡dÃ¡nÃ­
\index{grafika}grafiky, \index{barevnÃ½ text}pouÅ¾itÃ­ barevnÃ©ho textu nebo vysÃ¡zenÃ­ zdrojovÃ©ho kÃ³du
programu. V~tom pÅ™Ã­padÄ› je potÅ™eba schopnosti \LaTeX u \uv{zdokonalit}.
Toto zdokonalovÃ¡nÃ­ se dÄ›je
pomocÃ­ balÃ­kÅ¯. BalÃ­ky se aktivujÃ­ pomocÃ­ pÅ™Ã­kazu
\begin{lscommand}
\ci{usepackage}\verb|[|\emph{options}\verb|]{|\emph{package}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent kde \emph{package} znamenÃ¡ jmÃ©no balÃ­ku a~\emph{options}
je seznam klÃ­ÄovÃ½ch slov, kterÃ¡ zapÃ­najÃ­ speciÃ¡lnÃ­ rysy balÃ­ku.
NÄ›kterÃ© balÃ­ky jsou souÄÃ¡stÃ­ zÃ¡kladnÃ­ distribuce \LaTeXe{}
(viz tabulka~\ref{packages}). JinÃ© se zÃ­skÃ¡vajÃ­ zvlÃ¡Å¡Å¥. VÃ­ce informacÃ­
o~balÃ­cÃ­ch instalovanÃ½ch na vaÅ¡em poÄÃ­taÄi najdete ve svÃ© publikaci \guide.
ZÃ¡kladnÃ­m zdrojem informacÃ­ o~balÃ­cÃ­ch \LaTeX u je \companion.
ZmÃ­nÄ›nÃ¡ kniha obsahuje popisy stovek balÃ­kÅ¯, spolu s~informacÃ­ o~tom,
jak psÃ¡t vlastnÃ­ rozÅ¡Ã­Å™enÃ­ \LaTeXe.

ModernÃ­ \TeX ovÃ© distribuce majÃ­ mnoho balÃ­kÅ¯ pÅ™edinstalovanÃ½ch.
%Na UnixovÃ©m systÃ©mu 
Po nainstalovÃ¡nÃ­ nejpouÅ¾Ã­vanÄ›jÅ¡Ã­ \TeX ovÃ© distribuce \TeX~Live na vÅ¡echny klÃ­ÄovÃ© operaÄnÃ­ systÃ©my (Microsoft Windows, Unix, Mac~OS~X)
mÅ¯Å¾ete dokumentaci k~balÃ­kÅ¯m zÃ­skat pÅ™Ã­kazem
\texttt{texdoc}.

\begin{table}[btp]
\caption{NÄ›kterÃ© z~balÃ­kÅ¯ distribuovanÃ½ch s~\LaTeX em.} \label{packages}
\begin{lined}{\textwidth}
\begin{description}
\item[\normalfont\pai{doc}] UmoÅ¾Åˆuje dokumentovat \LaTeX ovÃ© programy.\\
 Je popsÃ¡n v~\texttt{doc.dtx}\footnote{Tento soubor by na vaÅ¡em poÄÃ­taÄi
   mÄ›l bÃ½t nainstalovÃ¡n a~mÄ›lo by bÃ½t moÅ¾nÃ© zÃ­skat z~nÄ›j \texttt{dvi} soubor
   spuÅ¡tÄ›nÃ­m \texttt{latex doc.dtx} v~kterÃ©mkoliv adresÃ¡Å™i, do nÄ›hoÅ¾ mÃ¡te
   prÃ¡vo pro zÃ¡pis. To samÃ© platÃ­ pro vÅ¡echny ostatnÃ­ soubory zmÃ­nÄ›nÃ© v~tÃ©to
   tabulce.} a~v~\companion.

\item[\normalfont\pai{exscale}] Poskytuje zvÄ›tÅ¡enÃ© verze rozÅ¡Ã­Å™enÃ½ch
  matematickÃ½ch fontÅ¯.\\
  PopsÃ¡n v~\texttt{ltexscale.dtx}.

\item[\normalfont\pai{fontenc}] Specifikuje, kterÃ© \wi{kÃ³dovÃ¡nÃ­ fontÅ¯}
  mÃ¡ \LaTeX{} pouÅ¾Ã­t.\\
  PopsÃ¡n v~\texttt{ltoutenc.dtx}.

\item[\normalfont\pai{ifthen}] Poskytuje pÅ™Ã­kazy typu\\ 
  `jestliÅ¾e\ldots pak udÄ›lej\ldots, jinak udÄ›lej\ldots'\\ PopsÃ¡n
  v~\texttt{ifthen.dtx} a~\companion.

\item[\normalfont\pai{latexsym}] ZpÅ™Ã­stupÅˆuje \LaTeX ovÃ½ font symbol.
  PopsÃ¡n v~\texttt{latexsym.dtx} a~v~\companion.
 
\item[\normalfont\pai{makeidx}] Poskytuje pÅ™Ã­kazy produkujÃ­cÃ­ indexy.
  PopsÃ¡n v~sekci~\ref{sec:indexing} a~v~\companion.

\item[\normalfont\pai{syntonly}] Zpracuje dokument bez toho, aby produkoval
vÃ½stup.
  
\item[\normalfont\pai{inputenc}] UmoÅ¾Åˆuje specifikovat vstupnÃ­ kÃ³dovÃ¡nÃ­,
  lze se setkat napÅ™. s~kÃ³dovÃ¡nÃ­m ASCII, ISO \mbox{Latin-1}, ISO Latin-2, 437/850 IBM
  code pages,  Apple Macintosh, Next, ANSI-Windows nebo uÅ¾ivatelsky definovanÃ½m.
  BalÃ­k je popsÃ¡n v~\texttt{inputenc.dtx}. 
\end{description}
\end{lined}
\end{table}


\subsection{StrÃ¡nkovÃ© styly}
 
\LaTeX{} podporuje tÅ™i pÅ™eddefinovanÃ© kombinace \index{zÃ¡hlavÃ­ strÃ¡nky}zÃ¡hlavÃ­/\index{pata strÃ¡nky}paty strÃ¡nek
-- tzv. \wi{strÃ¡nkovÃ© styly}. Parametr \emph{style} pÅ™Ã­kazu
\index{strÃ¡nkovÃ½ styl!plain@\texttt{plain}}\index{plain@\texttt{plain}}
\index{strÃ¡nkovÃ½ styl!headings@\texttt{headings}}\index{headings@texttt{headings}}
\index{strÃ¡nkovÃ½ styl!empty@\texttt{empty}}\index{empty@\texttt{empty}}
\begin{lscommand}
\ci{pagestyle}\verb|{|\emph{style}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent definuje, kterÃ½ z~nich se mÃ¡ pouÅ¾Ã­t. 
Tabulka~\ref{pagestyle}
ukazuje vÅ¡echny tÅ™i pÅ™eddefinovanÃ© styly.

\begin{table}[!hbp]
\caption{PÅ™eddefinovanÃ© strÃ¡nkovÃ© styly \LaTeX u.} \label{pagestyle}
\begin{lined}{\textwidth}
\begin{description}

\item[\normalfont\texttt{plain}] Vypisuje ÄÃ­sla strÃ¡nek doprostÅ™ed
  pat strÃ¡nek (implicitnÃ­ styl).

\item[\normalfont\texttt{headings}] Vypisuje nÃ¡zev aktuÃ¡lnÃ­ kapitoly
  a~ÄÃ­slo strÃ¡nky do zÃ¡hlavÃ­ kaÅ¾dÃ© strÃ¡nky. Pata strÃ¡nky je prÃ¡zdnÃ¡;
  styl pouÅ¾itÃ½ v~tomto dokumentu.
\item[\normalfont\texttt{empty}] ZÃ¡hlavÃ­ i~pata strÃ¡nky jsou prÃ¡zdnÃ©.

\end{description}
\end{lined}
\end{table}

Styl aktuÃ¡lnÃ­ strÃ¡nky je moÅ¾nÃ© zmÄ›nit pÅ™Ã­kazem
\begin{lscommand}
\ci{thispagestyle}\verb|{|\emph{style}\verb|}|
\end{lscommand}
Popis toho, jak vytvoÅ™it vlastnÃ­ zÃ¡hlavÃ­ a~paty najdete v~\companion{}
a~v~sekci~\ref{sec:fancy} na stranÄ›~\pageref{sec:fancy}.
%
% Pointer to the Fancy headings Package description !
%

\section{Soubory, na kterÃ© mÅ¯Å¾ete narazit}

PÅ™i prÃ¡ci s~\LaTeX em se mÅ¯Å¾ete setkat s~Å™adou typÅ¯ souborÅ¯
(napÅ™. soubory, ve kterÃ½ch je uloÅ¾en kÃ³d balÃ­kÅ¯ nebo pomocnÃ© soubory
vygenerovanÃ© \LaTeX em pÅ™i zpracovÃ¡nÃ­ vaÅ¡eho dokumentu). JednotlivÃ©
typy souborÅ¯ majÃ­ standardnÃ­ pÅ™Ã­pony. NÃ¡sledujÃ­cÃ­ seznam struÄnÄ›
charakterizuje nejÄastÄ›jÅ¡Ã­ \index{typ souboru}typy souborÅ¯. Seznam nenÃ­ ÃºplnÃ½;
pokud se vÃ¡m zdÃ¡, Å¾e chybÃ­ dÅ¯leÅ¾itÃ½ typ, dejte mi prosÃ­m vÄ›dÄ›t.

\begin{description}
  
\item[\eei{.tex}] vstupnÃ­ soubor pro \LaTeX{} nebo \TeX. Lze ho pÅ™eloÅ¾it
  pomocÃ­ \texttt{latex}, resp. \texttt{tex}, \texttt{pdflatex}, \texttt{xelatex}, \texttt{lualatex}\ldots
\item[\eei{.sty}] BalÃ­k \LaTeX ovÃ½ch maker. Do \LaTeX ovÃ©ho dokumentu si ho
  nahrajete pomocÃ­ pÅ™Ã­kazu \ci{usepackage}.
\item[\eei{.dtx}] DokumentovanÃ½ \TeX{}. JednÃ¡ se o~hlavnÃ­ distribuÄnÃ­
  formÃ¡t pro stylovÃ© soubory \LaTeX u. PÅ™eloÅ¾Ã­te-li soubor s~pÅ™Ã­ponou
  .dtx, obdrÅ¾Ã­te dokumentaci k~makrÅ¯m danÃ©ho balÃ­ku (obsaÅ¾enÃ½m v~tomto
  .dtx souboru).
\item[\eei{.ins}] InstalÃ¡tor pro soubory obsaÅ¾enÃ© v~pÅ™Ã­sluÅ¡nÃ©m .dtx souboru.
  Po staÅ¾enÃ­ \LaTeX ovÃ©ho balÃ­ku ze sÃ­tÄ› vÄ›tÅ¡inou zÃ­skÃ¡te soubory
  s~pÅ™Ã­ponami .dtx a~.ins. SpusÅ¥te \LaTeX{} na soubor .ins a~zÃ­skÃ¡te
  soubor s~pÅ™Ã­ponou .dtx.
\item[\eei{.cls}] Soubory s~tÅ™Ã­dami definujÃ­, jak vÃ¡Å¡ dokument vypadÃ¡.
  V~\LaTeX ovÃ©m dokumentu pÅ™Ã­sluÅ¡nou tÅ™Ã­du vyberete pÅ™Ã­kazem
  \ci{documentclass}.
\item[\eei{.fd}] Soubor popisujÃ­cÃ­ font.
\end{description}
NÃ¡sledujÃ­cÃ­ soubory mohou bÃ½t vygenerovÃ¡ny, spustÃ­te-li \LaTeX{} na
svÃ©m vstupnÃ­m souboru:

\begin{description}
\item[\eei{.dvi}] Device Independent File (Soubor nezÃ¡vislÃ½ na zaÅ™Ã­zenÃ­).
  Jde o~hlavnÃ­ vÃ½stup kompilace pomocÃ­ \LaTeX u. Obsah souboru si
  mÅ¯Å¾ete zobrazit pomocÃ­ prohlÃ­Å¾eÄe DVI souborÅ¯ nebo pÅ™ipravit
  pro tisk pomocÃ­ \texttt{dvips} nebo podobnÃ©ho programu.
\item[\eei{.log}] Obsahuje detailnÃ­ popis vÄ›cÃ­, ke kterÃ½m doÅ¡lo bÄ›hem
  poslednÃ­ho pÅ™ekladu.
\item[\eei{.toc}] Obsahuje nÃ¡zvy vÅ¡ech oddÃ­lÅ¯ dokumentu. DanÃ½ soubor je
  naÄten pÅ™i pÅ™Ã­Å¡tÃ­m pÅ™ekladu a~vysÃ¡zÃ­ se pomocÃ­ nÄ›j obsah.
\item[\eei{.lof}] PodobnÄ› jako .toc soubory, ale uchovÃ¡vÃ¡ seznam obrÃ¡zkÅ¯.
\item[\eei{.lot}] PodobnÄ› jako .toc a~.lof soubory, ale uchovÃ¡vÃ¡ seznam tabulek.
\item[\eei{.aux}] DalÅ¡Ã­ soubor pÅ™edÃ¡vajÃ­cÃ­ informace z~jednoho pÅ™ekladu do
  pÅ™ekladu dal\-Å¡Ã­\-ho. KromÄ› jinÃ©ho jsou zde uloÅ¾eny informace souvisejÃ­cÃ­
s~kÅ™Ã­Å¾ovÃ½mi odkazy.
\item[\eei{.idx}] Obsahuje-li vÃ¡Å¡ dokument rejstÅ™Ã­k (index), \LaTeX{} uloÅ¾Ã­ vÅ¡echna
  slova, kterÃ¡ byla v~dokumentu oznaÄena pro uloÅ¾enÃ­ do indexu, do souboru
  s~touto pÅ™Ã­ponou. Tento soubor se zpracuje pomocÃ­ programu
  \texttt{makeindex} Äi \texttt{xindy}. VÃ­ce informacÃ­ o~indexovÃ¡nÃ­ lze najÃ­t
  v~sekci~\ref{sec:indexing} na stranÄ›~\pageref{sec:indexing}.
\item[\eei{.ind}] VÃ½sledek zpracovÃ¡nÃ­ souboru .idx programem \texttt{makeindex} Äi programem \texttt{xindy}.
  Tento soubor bude pouÅ¾it bÄ›hem dalÅ¡Ã­ kompilace k~vloÅ¾enÃ­ rejstÅ™Ã­ku
  do dokumentu.
\item[\eei{.ilg}] LogovacÃ­ soubor programu \texttt{makeindex}.
\end{description}


% Package Info pointer
%
%



%
% Add Info on page-numbering, ...
% \pagenumbering

\section{VelkÃ© projekty}
PÅ™i psanÃ­ velkÃ©ho dokumentu je nÄ›kdy vÃ½hodnÃ© rozdÄ›lit si vstupnÃ­
soubor na nÄ›kolik ÄÃ¡stÃ­. To lze udÄ›lat pomocÃ­ dvou \LaTeX ovÃ½ch
pÅ™Ã­kazÅ¯.

\begin{lscommand}
\ci{include}\verb|{|\emph{filename}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent UvedenÃ­m tohoto pÅ™Ã­kazu v~tÄ›le dokumentu vloÅ¾Ã­te do aktuÃ¡lnÃ­ho
dokumentu obsah souboru \emph{filename.tex}. PÅ™ed vloÅ¾enÃ­m souboru \LaTeX{} zaÄne 
novou strÃ¡nku.

DruhÃ½ pÅ™Ã­kaz se pouÅ¾Ã­vÃ¡ v~preambuli a~Å™Ã­kÃ¡ \LaTeX u, aby vloÅ¾il
jen nÄ›kterÃ© ze souborÅ¯ uvedenÃ½ch v~dokumentu u~pÅ™Ã­kazu \verb|\include|.
\begin{lscommand}
\ci{includeonly}\verb|{|\emph{filename}\verb|,|\emph{filename}%
\verb|,|\ldots\verb|}|
\end{lscommand}
Po provedenÃ­ tohoto pÅ™Ã­kazu budou vloÅ¾eny jen ty ze souborÅ¯ pouÅ¾itÃ½ch
jako argumenty pÅ™Ã­kazÅ¯ \ci{include}, kterÃ© jsou uvedeny jako parametry pÅ™Ã­kazu
\verb|\includeonly|. Mezi ÄÃ¡rkami a~jmÃ©ny souborÅ¯ v~argumentu pÅ™Ã­kazu
nesmÃ­ bÃ½t Å¾Ã¡dnÃ© mezery.

PÅ™Ã­kaz \ci{include} zaÄne sÃ¡zet vloÅ¾enÃ½ text na novÃ© strÃ¡nce. To je pÅ™i
pouÅ¾itÃ­ \ci{includeonly} vÃ½hodnÃ©, protoÅ¾e strÃ¡nkovÃ© zlomy se nezmÄ›nÃ­, ani
kdyÅ¾ budou nÄ›kterÃ© z~vklÃ¡danÃ½ch souborÅ¯ vynechÃ¡ny. Pokud se vÃ¡m ale toto
chovÃ¡nÃ­ nehodÃ­, mÅ¯Å¾ete pouÅ¾Ã­t pÅ™Ã­kaz
\begin{lscommand}
\ci{input}\verb|{|\emph{filename}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent Tento pÅ™Ã­kaz vloÅ¾Ã­ zmÃ­nÄ›nÃ½ soubor bez pÅ™echodu na novou strÃ¡nku.

Pro rychlou kontrolu svÃ©ho dokumentu \LaTeX em mÅ¯Å¾ete pouÅ¾Ã­t balÃ­k
\pai{syntonly}. \LaTeX{} projde vaÅ¡Ã­m dokumentem a~zkontroluje syntax
a~pouÅ¾itÃ­ pÅ™Ã­kazÅ¯, nevytvÃ¡Å™Ã­ ale Å¾Ã¡dnÃ½ (DVI Äi PDF) vÃ½stup. \LaTeX{} tÃ­mto
zpÅ¯sobem zpracuje vstupnÃ­ soubor rychleji. PouÅ¾itÃ­ balÃ­ku je nÃ¡sledujÃ­cÃ­:

\begin{verbatim}
\usepackage{syntonly}
\syntaxonly
\end{verbatim}
Chcete-li, aby se vÃ½stup \emph{generoval}, staÄÃ­ pomocÃ­ procenta na zaÄÃ¡tku Å™Ã¡dku zakomentovat 
druhou zmÃ­nÄ›nou Å™Ã¡dku.


%

% Local Variables:
% TeX-master: "lshort2e"
% mode: latex
% mode: flyspell
% End:
</pre></body></html>